Справа № 817/895/15
Суддя: Зарудяна Л.О.
Дата ухвалення: 2015-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Дорошенко Н.О.,
Суддя-доповідач:ОСОБА_1
УХВАЛА

іменем України

"05" серпня 2015 р. Справа № 817/895/15

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Зарудяної Л.О.

суддів: Котік Т.С.

ОСОБА_2,

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_3 об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Рівненській області на постанову Рівненського окружного адміністративного суду від "14" травня 2015 р. у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Рокитнівський скляний завод" до ОСОБА_3 об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання недійсним та скасування податкового повідомлення - рішення ,

ВСТАНОВИВ:

Рівненський окружний адміністративний суд постановою від 14 травня 2015 року позов задовольнив.

Визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 06.01.2015 про збільшення суми грошового зобов'язання по податку на додану вартість на загальну суму 692807,30 грн., у тому числі за основним платежем на 461871,53 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями на 230935,77 грн.

Не погоджуючись з прийнятою постановою, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить постанову скасувати та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. В апеляційній скарзі, зокрема посилається на те, що суд при прийнятті рішення не врахував, що умовами господарського договору не передбачено поставку саме того товару, який відображений в податкових, видаткових та залізничних накладних; в наданих залізничних накладних не вказана вся необхідна інформація; не були надані документи щодо приймання продукції по кількості та якості.

Відповідно до ст. 197 КАС України суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, судова колегія вважає, що скарга задоволенню не підлягає, враховуючи таке.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_4 акціонерне товариство Рокитнівський скляний завод (ПрАТ Рокитнівський скляний завод) звернулось до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_3 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання недійсним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 06.01.2015, яким збільшено суму грошового зобовязання по податку на додану вартість на загальну суму 692 807,30 грн., в тому числі за основним платежем на 461 871,53 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) на 230 935,77 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач, зокрема зазначив, що підприємством до перевірки були надані всі первинні документи, що підтверджують правомірність формування податкового кредиту в серпні-вересні 2014 року по взаємовідносинах з ТОВ Утиліта. Податкові накладні, виписані постачальником, в ЄРПН зареєстровані. Оплату придбаного товару проведено в безготівковому порядку. Вважає неправомірним висновок акта перевірки щодо неналежного оформлення залізничних накладних, оскільки заповнення таких документів здійснено відправником, залізницею, одержувачем згідно з Правилами оформлення перевізних документів, затверджених наказом Міністерства транспорту України №644 від 21.11.2000. При цьому залізницею жодних зауважень до залізничних накладних не предявлялось. Крім цього, позивач вказує на безпідставність тверджень контролюючого органу щодо порушення позивачем вимог Інструкції про порядок приймання продукції по кількості П-6 та Інструкції про порядок приймання продукції по якості П-7. Зазначає, що безумовною підставою для складання акту по кількості, якості, комплектності тощо є наявність виявлених невідповідностей при приманні продукції. Однак, при отриманні продукції від ТОВ "Утиліта" в перевіреному періоді такі відхилення були відсутніми або в межах допустимих норм, визначених господарським договором та Технічними умовами ТУ У 85-9-2000 "Склобій для скляної тари".

В ході розгляду справи суд першої інстанції встановив, що на підставі наказу від 01.12.2014 № 515 та направлень від 01.12.2014 № 279/22 та № 280/22 (а.с.1-2 т.4) уповноваженими особами ОСОБА_3 ОДПІ ГУ Міндоходів у Рівненській області згідно зі ст.20, ст.75, пп.78.1.1 п.78.1 ст.78, ст.82 Податкового кодексу України в період з 01.12.2014 по 12.12.2014 проведено позапланову виїзну документальну перевірку Приватного акціонерного товариства Рокитнівський скляний завод, , з питань правильності нарахування та повноти сплати податку на додану вартість при взаємовідносинах з ТОВ Утиліта () за період серпень та вересень 2014 року.

За результатами перевірки складено акт № 72/22/00293462 від 19.12.2014, відповідно до висновків якого перевіркою встановлено порушення п.185.1 ст.185, п.198.1, п.198.3, п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України, а саме завищення податкового кредиту з податку на додану вартість на загальну суму 461871,53 грн., в тому числі за вересень 2014 року в сумі 311 249,49 грн. та за серпень 2014 року в сумі 150 622,04 грн. (а.с.18-45 т.1)

ОСОБА_3 об'єднаною державною податковою інспекцією ГУ Міндоходів у Рівненській області на підставі акта перевірки № 72/22/00293462 від 19.12.2014 прийнято податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 06.01.2015, яким збільшено суму грошового зобовязання за платежем "податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)" на загальну суму 692 807,30 грн., в тому числі за основним платежем на 461 871,53 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями на 230 935,77 грн. (а.с.65-66 т.1).

Як вбачається з акту перевірки, контролюючим органом поставлено під сумнів реальність господарських операцій позивача з придбання товарів від ТОВ "Утиліта", що мало наслідком сторнування сформованого від таких операцій податкового кредиту серпня-вересня 2014 року.

Суд апеляційної інстанції, погоджуючись з судом першої інстанції, з цього приводу зазначає наступне.

Згідно з пунктом 44.1 статті 44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Статтею 1 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХІV "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" визначено, що первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Отже, будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції.

Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.

З урахуванням викладеного, для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХІV "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" господарською операцією є дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов'язань, власному капіталі підприємства.

Таким чином, визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Згідно з п.198.1 ст.198 Податкового кодексу України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з:

а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг;

б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв'язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);

в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;

г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.

Відповідно до пункту 198.3 статті 198 Податкового кодексу України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв'язку з:

придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку;

придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті, з метою подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Тобто, необхідною умовою для віднесення до податкового кредиту сплачених у ціні товарів (послуг) сум податку на додану вартість є факт придбання товарів та послуг із метою їх використання в господарській діяльності.

Відповідно до п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Місцевий суд встановив, що 04.02.2014 між ТОВ Утиліта (Постачальник) та ПрАТ Рокитнівський скляний завод (Покупець) укладено договір №5 з додатками (а.с.83-90 т.1), згідно з яким Постачальник зобовязується поставити та передати у власність Покупця склобій змішаний очищений (Товар). Загальний обсяг поставки Товару здійснюється по мірі накопичення та згідно з письмовими заявками Покупця, погоджених з Постачальником, які є невідємними частинами даного Договору, та збільшується на обсяг чергової поставленої партії Товару.

Підпунктом 2.1 Договору №5 від 04.02.2014 визначено, що ціну товару складає склобій змішаний очищений 900,00 грн., включаючи ПДВ та вартість витрат на поставку залізничним транспортом.

Відповідно до пп.3.1 Договору №5 від 04.02.2014 поставка Товару згідно з умовами даного Договору здійснюється залізничним транспортом за рахунок Постачальника, на умовах DDP станція Покупця (Вантажоодержувача) згідно з міжнародними правилами Інкотермс у редакції 2010 року.

Транспортні реквізити Вантажоотримувача (Покупця): Рокитно-Волинське Львівської залізниці, код станції 3559809, код заводу 1403 (пп.3.2 Договору №5).

Датою поставки Товару є дата приймання Покупцем рухомого складу від залізниці на станції Рокитне-Волинське (відмітка в супровідних документах (штамп на залізничній накладній) про отримання Покупцем Товару) (пп.3.3 Договору №5).

Постачальник разом з Товаром надає оригінали наступних документів: рахунок; видаткову накладну; податкову накладну; інші документи, які мають надаватися при поставці Товару згідно з законодавством України (пп.3.7 Договору №5).

Відповідно до пп.4.1 Договору №5 від 04.02.2014 приймання Товару по кількості та якості проводиться на складі Покупця (Рівненська обл., смт. Рокитне, вул. Пролетарська, 18) згідно з інструкціями № П-6 та № П-7, затвердженими постановами Держарбітражу при РМ СРСР від 15.06.1995 та 25.04.1966 відповідно.

Згідно з міжнародними правилами Інкотермс у редакції 2010 року умова поставки DDP означає, що продавець здійснює поставку покупцю товару, який пройшов митне очищення для імпорту, без розвантаження з будь-якого прибулого транспортного засобу в названому місці призначення. Продавець несе всі витрати та ризики, пов'язані з доставкою товару до цього місця. Термін DDP передбачає максимальний обсяг обов'язків продавця.

На виконання умов Договору №5 від 04.02.2014 в період серпень-вересень 2014 року позивачем від контрагента-постачальника ТОВ Утиліта було отримано товарно-матеріальних цінностей на загальну суму 2 309 357,63 грн., у тому числі податок на додану вартість 461 871,53 грн.

Так, у серпні 2014 року позивачем отримано склобій кольоровий (змішаний) очищений на загальну суму 753110,25 грн., у т.ч. ПДВ 150622,04 грн., що підтверджується видатковими накладними (а.с.236, 243, 250 т.1; а.с.7,14,21,28,35,42,49,70,84,91 т.2).

На вказані господарські операції ТОВ Утиліта виписані податкові накладні(а.с.237, 244 т.1, а..с.1,8,15,22,29,36,43,50,71,85,92 т.2), на неналежність оформлення яких та порушення порядку реєстрації в ЄРПН відповідач не вказує.

У вересні 2014 року позивачем отримано від ТОВ Утиліта склобій кольоровий (змішаний) очищений на загальну суму 1556247,38 грн., у т.ч. ПДВ 311249,49 грн., що підтверджується видатковими накладними (а.с.139, 146,153,159,166,173,180,187,194,201,208,215,222,229 т.1; а.с.56,63,77,98,105,112,119,126, 133,140, 147, 154 т.2).

На вказані господарські операції ТОВ Утиліта виписані податкові накладні (а.с.140,147,154, 160,167,174,181,188,195,202,209,216,223,230 т.1; а.с.57,64,78,99,106,113,120,127,134,141,148, 155 т.2), на неналежність оформлення яких та порушення порядку реєстрації в ЄРПН відповідач не вказує.

Зазначені податкові накладні відображені позивачем в реєстрах отриманих податкових накладних, а суми ПДВ включені до податкового кредиту податкових декларацій з податку на додану вартість за серпень та вересень 2014 року та відображені в додатках 5 (а.с.154-250 т.3, а.с.1-10 т.4).

ТОВ "Утиліта" для позивача виписано рахунки-фактури на поставлений товар (а.с.141,148,161,168,175,182,189,196,203,210,217,224,231,238,245т.1;а.с.2,9,16,23,30,37,41,44, 51,58,65,72,86,93,100,107,114,121,128,135,142,149,156 т.2).

Оплата за товарно-матеріальні цінності з урахуванням податку на додану вартість проведена позивачем в безготівковій формі, що підтверджується дослідженими судом платіжними дорученнями (а.с.62-73 т.3).

Крім вищенаведеного, фактичне отримання ПрАТ Рокитнівський скляний завод придбаного товару підтверджується дослідженими судом доказами, а саме: картками надходження товарно-матеріальних цінностей, прихідними накладними, лабораторними аналізами поставленого склобою, залізничними накладними (а.с.135-138, 142-145, 149-152, 155-158, 169-172, 176-179, 183-186, 190-193, 197-200 204-207, 211-214, 218-221, 225-228, 232-235, 239-242, 246-249 т.1, 3-6, 10-13, 17-20, 24-27, 31-34, 38-41, 45-48, 52-55, 59-62, 66-69, 73-76, 80-83, 87-9094-97, 101-104, 108-111, 115-118, 122-125, 129-132, 136-139, 143-146, 150-153 т.2).

Фактичне переміщення товару від постачальника до покупця залізничним транспортом на підставі досліджених у справі залізничних накладних також підтверджене інформацією з перевізних документів, наданою станцією Рокитне-Волинське Львівської залізниці (а.с.158-250 т.2; а.с.1-23 т.3).

Взаємовідносини з придбання позивачем товару від ТОВ "Утиліта" відображені в бухгалтерському обліку підприємства, що підтверджується: роздруківками з головної книги за 2014 рік по рахунках 201 "Сировина й матеріали" та 631 "Розрахунки з вітчизняними постачальниками", оборотно-сальдовими відомостями по рахунку 63.1.1 за серпень та вересень 2014 року, аналізом рахунків 63.1.1 та 20.1 за серпень та вересень 2014 року (а.с.35,36,42-46,47-52,54-55,57-58 т.3).

Придбаний позивачем від ТОВ Утиліта склобій кольоровий (змішаний) очищений був оприбуткований на склад підприємства та використаний в господарській дальності, а саме для приготування скловарної шихти, що підтверджується картками складського обліку позивача та комісійними актами по переробці сировини для приготування шихти (а.с.24-34,150-153 т.3).

Зазначені вище документи бухгалтерського обліку ПрАТ "Рокитнівський скляний завод", якими оформлено спірні господарські операції, відповідають вимогам Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", розкривають зміст господарських операцій, підтверджують реальність руху активів позивача.

За встановлених обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що придбання позивачем товарів за досліджуваними господарськими операціями відповідає основному реєстраційному виду господарської діяльності ПрАТ "Рокитнівський скляний завод", а реальність таких операцій підтверджена належними та допустимими доказами.

Щодо посилань в акті перевірки на недоліки в оформленні залізничних накладних колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до абз.1 п.1.2 Правил оформлення перевізних документів, затверджених Наказом Міністерства транспорту України №644 від 21.11.2000, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24.11.2000 №863/5084 (далі - Правила №644), накладна є обов'язковою двосторонньою письмовою формою угоди на перевезення вантажу, яка укладається між відправником та залізницею на користь третьої сторони - одержувача. Накладна одночасно є договором застави вантажу для забезпечення гарантії внесення належної провізної плати та інших платежів за перевезення. Накладна супроводжує вантаж на всьому шляху перевезення до станції призначення, де видається одержувачу разом з вантажем.

Накладна заповнюється відправником із застосуванням автоматизованих систем залізничного транспорту України або програмних засобів, здатних забезпечити роботу з електронними перевізними документами згідно з установленим форматом. Накладна в електронному вигляді (далі - електронна накладна) складається у формі електронної реєстрації даних, які можуть бути трансформовані у письмовий запис. Засоби, що використовуються для реєстрації та обробки даних, повинні відповідати вимогам законодавства.

Укрзалізниця, в свою чергу, присвоює номер для поданої в електронному вигляді залізничної накладної. Такий порядок застосування електронного перевізного документа передбачено Порядком застосування електронного перевізного документа під час перевезення вантажів залізничним транспортом, затвердженим наказом Мінтрансзвязку від 01.11.2010 №800, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18.04.2011 за № 478/19216 (далі Порядок №800).

Відповідно до п.2.3 Порядку №800 під час приймання вантажів до перевезення ЕПД з додаванням перелічених у них необхідних супровідних документів в електронному вигляді передаються вантажовідправником на станцію відправлення в порядку, встановленому додатком до договору про організацію перевезень. Працівники підприємства залізничного транспорту, отримавши ЕПД, ідентифікують автора. За результатами перевірки стосовно можливості здійснення зазначених у ЕПД перевезень та авторства документа працівники підприємства залізничного транспорту відправляють вантажовідправнику повідомлення про приймання або причину відхилення ЕД в порядку, установленому додатком до договору про організацію перевезень.

Відповідно до п.5.2 Правил №644 у разі прибуття вантажу за накладною у паперовому вигляді за наявності в договорі між залізницею і вантажоодержувачем положення про електронний обмін документами на вантаж оформлення видачі вантажу станцією призначення здійснюється за електронною накладною (із накладенням ЕЦП). Накладна в паперовому вигляді передається до розрахункового підрозділу залізниці та, у разі потреби, видається одержувачу.

Згідно з п.5.5 Правил №644 якщо під час перевезення вантажу або на станції його призначення буде виявлено неправильне зазначення у накладній маси, кількості місць вантажу, його назви, коду та адреси одержувача з відправника, порта стягується штраф у розмірі згідно зі статтею 118 Статуту залізниць України. При цьому відправник несе перед залізницею відповідальність за наслідки, які виникли. Цей факт засвідчується актом загальної форми, якщо за цим фактом не складався комерційний акт.

Зважаючи на викладене, окружний суд правильного вказав, що наявність в паперових залізничних накладних окремих технічних описок не свідчить про те, що залізничні накладні в електронному вигляді були оформлені відправником, залізницею та/або одержувачем вантажу з порушенням норм чинного законодавства України. Окремі дефекти в оформленні документів, як то відсутність окремих реквізитів або помилки при їх заповненні, не можуть розглядатися як самостійні підстави для висновку про зменшення податкового кредиту з ПДВ за такими господарськими операціями.

Що стосується доводів відповідача про ненадання до перевірки журналів в'їзду транспортних засобів на територію заводу та документів щодо приймання товару від ТОВ "Утиліта" за кількістю та якістю відповідно до вимог Інструкції про порядок приймання продукції по кількості, затвердженої постановою Держарбітражу при РМ СРСР № П-6 від 15.06.1965 (далі - Інструкція № П-6) та Інструкції про порядок приймання продукції по якості П-7, затвердженої постановою Держарбітражу при РМ СРСР № П-7 від 25.04.1966 (далі - Інструкція № П-7), то слід зазначити, що згідно з п.5 Інструкції № П-6 в усіх випадках, коли при прийманні вантажу від органів транспорту виявляються пошкодження або псування вантажу, невідповідність найменування і ваги вантажу або кількості місць даним, вказаним в транспортному документі, а також в усіх інших випадках, коли це передбачено правилами, що діють на транспорті, одержувач зобов'язаний вимагати від органу транспорту складання комерційного акту (відмітки на товарно-транспортній накладній або складання акту - при доставці вантажу автомобільним транспортом).

Згідно з п.12 Інструкції № П-6 приймання продукції по кількості робиться за транспортними і супровідними документами (рахунку-фактурі, специфікації, опису, пакувальним ярликам та ін.) відправника (виробника). Відсутність вказаних документів або деяких з них не призупиняє приймання продукції. В цьому випадку складається акт про фактичну наявність продукції і в акті вказується, які документи відсутні.

Відповідно до п.16 Інструкції № П-6 якщо при прийманні продукції буде виявлена недостача, то одержувач зобов'язаний призупинити подальше приймання, забезпечити збереження продукції, а також вжити заходи до відвертання її змішення з іншою однорідною продукцією.

Про виявлену недостачу продукції складається акт за підписами осіб, що робили приймання продукції.

Ця ж норма викладена і в п.16 Інструкції № П-7: при виявленні невідповідності якості, комплектності, маркування продукції, що поступила, тари або упаковки вимогам стандартів, технічних умов, кресленням, зразкам (еталонам), договору або даним, вказаним в маркуванні і супровідних документах, що засвідчують якість продукції (п. 14 справжній Інструкції), одержувач призупиняє подальше приймання продукції і складає акт, в якому вказує кількість оглянутої продукції і характер виявлених при прийманні дефектів. Одержувач зобов'язаний забезпечити зберігання продукції неналежної якості або некомплектної продукції в умовах, що запобігають погіршенню її якості і змішенню з іншою однорідною продукцією.

Таким чином, безумовною підставою для складання акту по кількості, якості, комплектності тощо є наявність виявлених невідповідностей при прийманні продукції.

Проте, будь-які об'єктивні дані, які вказували б на наявність відхилень по кількості та якості поставленого ТОВ "Утиліта" склобою кольорового (змішаного) очищеного, в матеріалах справи відсутні та не описані в акті перевірки.

Разом з тим, картки надходження товарно-матеріальних цінностей на ПрАТ Рокитнівський скляний завод від ТОВ "Утиліта" містять відмітки служби охорони про дату та час в'їзду залізничних транспортних засобів на територію заводу з деталізацією номерів вагонів та номерів залізничних накладних; відмітки матеріального складу щодо кількості ТМЦ за супровідними документами та фактично; відмітки виробничої лабораторії щодо якості продукції за результатами лабораторного аналізу; відмітки центральної бухгалтерії про наявність чи відсутність товарно-супровідних документів.

Вказані вище картки надходження товарно-матеріальних цінностей на ПрАТ Рокитнівський скляний завод в повній мірі містять відомості щодо надходження до позивача товару за кількістю та якістю, документальне оформлення яких відповідними актами передбачене Інструкціями П-6 та П-7.

Отже, відсутність у позивача актів приймання товару за кількістю та якістю не спростовує фактичного одержання ним склобою від ТОВ "Утиліта", оскільки зазначені обставини належно підтверджені картками надходження товарно-матеріальних цінностей на підприємство.

Щодо доводів відповідача про придбання позивачем від ТОВ "Утиліта" склобою кольорового, хоча договором було передбачено постачання склобою змішаного, то колегія суддів зазначає, що відповідно до Технічних умов ТУ У 85-9-2000 "Склобій для скляної тари" кольоровий склобій та/або змішаний склобій - це один вид склобою (а.с.91-105 т.1). Також слід зазначити, що придбання покупцем товару, відмінного від передбаченого договором, жодним чином не свідчить про порушення приписів податкового законодавства.

Колегія суддів також відхиляє доводи контролюючого органу про ненадання до перевірки довіреностей на отримання товару, оскільки суд першої інстанції встановив, що листом від 29.05.2014 № 1704 ПрАТ "Рокитнівський скляний завод" повідомив ТОВ "Утиліта" про здійснення відпуску товарно-матеріальних цінностей без довіреностей на увесь термін дії господарського договору матеріально-відповідальним особам ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 (а.с.106 т.1) і саме зазначені особи отримали товар під підпис у видаткових накладних.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Довідкою Новомосковської ОДПІ ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області №78/221/31075851 від 18.11.2014 Про результати зустрічної звірки ТОВ Утиліта () з питань взаємовідносин з контрагентами ТОВ Союзстекло (), КВК Лідер () за липень 2014 року стверджено, що ТОВ "Утиліта" зареєстроване як юридична особа з 12.09.2000, зареєстроване платником податку на додану вартість; здійснює основні види діяльності: виробництво плит, листів, труб і профілів з пластмас; відновлення відсортованих відходів; оптова торгівля відходами та брухтом; надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів. ТОВ "Утиліта" використовує в діяльності складські та виробничі приміщення, зокрема завод з перероблення скла за адресою м. Новомосковськ, вул.Північна,1а.

Контролюючим органом встановлено, що в липні 2014 року ТОВ "Утиліта" придбано склобій змішаний від ТОВ "Союзстекло" на загальну суму 2104238,2 грн., у тому числі ПДВ 420847,6 грн., та від ТОВ "ВКВ "Лідер" на загальну суму14332,08 грн., у тому числі ПДВ 2866,41 грн. Проведеною перевіркою ТОВ "Утиліта" встановлено відображення в податковому обліку результатів фінансово-господарських операцій з вказаними контрагентами (а.с.90-105 т.3).

Довідкою Новомосковської ОДПІ ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області №101/221/31075851 від 18.12.2014 Про результати зустрічної звірки ТОВ Утиліта (код ЄДРПОУ 3105851) з питань взаємовідносин з контрагентом ПрАТ Рокитнівський скляний завод () за серпень 2014 року стверджується, що проведеною перевіркою ТОВ Утиліта встановлено відображення в податковому обліку результатів фінансово-господарських операцій з контрагентом ПрАТ Рокитнівський скляний завод за серпень 2014 року, а зокрема, підтверджено формування ТОВ "Утиліта" податкових зобов'язань з ПДВ відповідного періоду по взаємовідносинах з ПрАТ "Рокитнівський скляний завод" (а.с.106-117 т.3).

Таким чином, довідками органу Міндоходів за місцезнаходженням ТОВ Утиліта підтверджено наявність в даного підприємства економічних можливостей на здійснення господарської діяльності, наявність спеціальної податкової правосуб'єктності як платника податку на додану вартість, а також підтверджено фактичне придбання склобою змішаного очищеного в липні 2014 року, який передував періодам реалізації відповідного товару для ПрАТ "Рокитнівський скляний завод". При цьому належність оформлення первинних документів та факт реєстрації в ЄРПН податкових накладних з придбання склобою ТОВ "Утиліта" контролюючим органом не заперечується.

Отже, є безпідставними доводи відповідача про відсутність у постачальника ТОВ "Утиліта" економічних можливостей на виконання договірних зобов'язань з постачання склобою змішаного очищеного для позивача.

Суд апеляційної інстанції також враховує, що у постановах Верховного Суду України від 09.09.2008 у справі № 21-500во08, від 01.06.2010 у справі № 21-573во10, судова палата в адміністративних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що якщо контрагент не виконав свого зобов'язання щодо сплати податку до бюджету, то це тягне відповідальність та негативні наслідки саме для цієї особи. Зазначені обставини не є підставою для позбавлення платника податку права на відшкодування ПДВ у випадку, коли останній виконав усі передбачені законом умови стосовно отримання такого відшкодування та має необхідні документальні підтвердження розміру свого податкового кредиту.

Крім того, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, а саме: у справі "Булвес" АД проти Болгарії (заява № 3991/03) Європейський Суд з прав людини в своєму рішенні від 22.01.2009 зазначив, що у разі якщо національні органи за відсутності будь-яких вказівок на безпосередню участь фізичної або юридичної особи у зловживанні, пов'язаним зі сплатою ПДВ, який нараховується у ланцюгу поставок, або будь-яких вказівок на обізнаність про таке порушення, все ж таки застосовують негативні наслідки для отримувача оподатковуваної ПДВ поставки, який повністю виконав свої зобов'язання, за дії або бездіяльність постачальника, який перебував поза межами контролю отримувача і у відношенні якого у нього не було засобів перевірки та забезпечення його виконання, то такі владні органи порушують справедливий баланс, який має підтримуватися між вимогами суспільних інтересів та вимогами захисту права власності.

Проте, відповідач в ході розгляду адміністративної справи належними та допустимими доказами не підтвердив безтоварного характеру спірних господарських операцій та не довів факту обізнаності ПрАТ "Рокитнівський скляний завод" з можливими порушеннями законодавства постачальниками по ланцюгу.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що податкове повідомлення-рішення від 06.01.2015 № не відповідає критеріям правомірності, встановленим в статті 2 КАС України, прийняте з порушенням норм матеріального закону, без врахування фактичних обставин справи, при недотриманні необхідного балансу між несприятливими наслідками для платника податків та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а тому підлягає скасуванню.

Підсумовуючи наведене, слід вказати, що постанова суду першої інстанції прийнята з повним з"ясуванням всіх обставин справи, дотриманням норм матеріального та процесуального права, в зв"язку з чим її належить залишити без змін. Доводи апеляційної скарги спростовуються викладеним вище.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Рівненській області залишити без задоволення, а постанову Рівненського окружного адміністративного суду від "14" травня 2015 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Л.О. Зарудяна

судді: Т.С. Котік

ОСОБА_2

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу ОСОБА_4 акціонерне товариство "Рокитнівський скляний завод" вул.Пролетарська,18,смт.Рокитне,Рокитнівський район, Рівненська область,34240

3- відповідачу ОСОБА_3 об'єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Рівненській області вул. Широка,18,м.Сарни,Сарненський район, Рівненська область,34500

- ,