Справа № 2-а-39/10/0270
Суддя: Курко Олег Петрович
Дата ухвалення: 2010-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
м. Вінниця, вул. Островського, 14
_________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 січня 2010 р. Справа № 2-а-39/10/0270

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Курко Олег Петрович, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: Комунального підприємства "Крижопільський ринок"

до: Крижопільської міжрайонної державної податкової інспекції у Вінницькій області

про: визнання протиправними дій, скасування акту перевірки та рішення про застосування штрафних санкцій

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального підприємства "Крижопільський ринок" до Крижопільської міжрайонної державної податкової інспекції у Вінницькій області про визнання протиправними дій відповідача щодо проведення перевірки від 01.12.2009р., визнання протиправним та скасування акту перевірки від 01.12.2009р. та рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій № НОМЕР_1 від 17.12.2009р.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до статті 104 КАС України особа має право звернутися до суду з адміністративним позовом, якщо вона вважає, що порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно - правових відносин. Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що передбачені статтею 106 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 89 КАС України особа, яка звертається до адміністративного суду із позовною заявою повинна сплатити судовий збір, докази про сплату якого додаються до заяви крім випадків, коли його не належить сплачувати ( ч. 3 ст. 106 цього Кодексу).

Відповідно до вимог підпункту 2 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень КАС до набрання чинності законом, який регулює порядок і розмір судового збору, розмір судового збору визначається відповідно до підпункту "б" пункту 1 статті 3 Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито", тобто за ставками, встановленими для скарг на неправомірні дії органів державного управління і службових осіб, що ущемляють права громадян, що в даному випадку має складати 3,40 грн. (0,2 х 17грн.).

Однак, в порушення ч. 3 ст. 106 КАС України позивачем до матеріалів позову не додані докази оплати судового збору в повному обсязі та у встановленому законом порядку, що підтверджується складеним комісією Вінницького окружного адміністративного суду актом від 11.01.2010р. про відсутність при розкритті поштового конверта, в якому надійшла дана позовна заява, документу вказаного в додатку - квитанції про оплату судового збору.

Наведене є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Поряд з цим мають місце і інші недоліки позовної заяви, які варто зазначити в даному випадку.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. В той же час частина 2 даної статті наголошує, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Зокрема, в одній із вимог позовної заяви позивач просить визнати незаконним та скасувати акт перевірки за дотримання субєктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги) від 01.12.2009р.

Для визначення предмету оскарження в цій частині даної адміністративної справи необхідно зясувати зміст поняття "рішення, дії чи бездіяльності субєкта владних повноважень" у розумінні статті 17 КАС України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дії чи бездіяльності.

Рішення субєкта владних повноважень у контексті даних положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правові акти - рішення, дію яких поширено на невизначене або визначене загальними ознаками коло осіб і які призначені для неодноразового застосування щодо цього кола осіб.

Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації. За своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Повноваження адміністративного суду при визнанні протиправним або нечинним рішення субєкта владних повноважень згідно положень КАС України поширюються на рішення, тобто нормативно правові акти чи правові акти індивідуальної дії. Тобто встановлені способи захисту порушеного права носять обмежений характер і не можуть бути застосовані при виникненні будь-якого спору у сфері публічних відносин.

А тому загальноприйнятою є судова практика, що взагалі не можуть оспорюватись в порядку адміністративного судочинства акти ревізій, документальних перевірок, дії службових осіб, вчинені у процесі чи за результатами перевірок тощо, оскільки ці акти та дії не мають обовязкового характеру.

Таким чином акт перевірки від 01.12.2009р. не може бути предметом оскарження у даному спорі, а вимога про його скасування не може розглядатись в порядку адміністративного судочинства.

Позивачем не враховані дані положення, у звязку з чим невірно визначено спосіб захисту, що може бути здійснений судом.

Крім того, в порушення пунктів 2 та 3 ч. 1 ст. 106 КАС України позивачем в позовній заяві не зазначені власні номери засобів звязку та номери засобів звязку відповідача, що є необхідним для здійснення повідомлення сторін спору.

За правилами визначеними частиною 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись статтею 108 КАС України,

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву Комунального підприємства "Крижопільський ринок" до Крижопільської міжрайонної державної податкової інспекції у Вінницькій області про визнання протиправними дій, скасування акту перевірки та рішення про застосування штрафних санкцій залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу до 26.01.10 виконати вимоги даної ухвали та надати суду:

- докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі за даними позовними вимогами;

- уточнити вимоги позовної заяви у відповідності до встановлених способів захисту порушених прав визначених КАС України (в частині визнання протиправними акту перевірки);

- відомості про засоби звязку учасників спору якщо такі є чи відомі позивачу.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Відповідно до ст. 186 КАС України ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк подання заяви про апеляційне оскарження обчислюється з дня отримання нею копії ухвали . Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 10 днів після подання заяви про апеляційне оскарження. При цьому апеляційна скарга може бути подана без попереднього подання заяви про апеляційне оскарження , якщо скарга подається у строк, встановлений для подання заяви про апеляційне оскарження. Заява про апеляційне оскарження та апеляційна скарга подаються до суду апеляційної інстанції через суд , який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. 254 КАС України ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, якщо її не було подано. Якщо було подано заяву про апеляційне оскарження, але апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений цим Кодексом, постанова або ухвала суду першої інстанції набирає сили після закінчення цього строку.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Курко Олег Петрович