Справа № 806/2478/15
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2015-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2015 року Житомир справа № 806/2478/15

категорія 12.3

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Чернова Г.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Попільнянський РВ УМВС України в Житомирській області про визнання нечинним та скасування наказу №748 від 05.06.2015 р., визнання нечинним наказу №147 від 10.06.2015 р. і зобов'язання внести зміни,-

встановив:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом та просить:

- визнати нечинним та скасувати наказ Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області № 748 від 05.06.2015 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майора міліції ОСОБА_1 за статтями п. 64 "є" "Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ (за порушення дисципліни)";

- визнати нечинним наказ Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області № 147 від 10.06.2015 по особовому складу в частині дати і причини звільнення майора міліції ОСОБА_1 та зобов'язати Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області внести зміни до наказу № 147 від 10.06.2015 по особовому складу шляхом зміни підстав звільнення майора міліції ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ, а саме змінити п.64 "є" на п.64 "и" Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ з 26.08.2014 згідно поданого рапорту та внести відповідний запис до трудової книжки ОСОБА_1.

В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що він проходив службу в органах внутрішніх справ з 21.03.2005 та перебуваючи у відпустці 05.08.2014 подав рапорт до УМВС України в Житомирській області на звільнення в зв'язку із сімейними обставинами. 05.06.2015 т.в.о. начальника УМВС України в Житомирській області видано наказ № 748 про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ за п.64 "є" Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ та 10.06.2015 наказ начальника УМВС України в Житомирській області №147 о/с про звільнення з органів внутрішніх справ за п.64 "є" у зв'язку із порушенням дисципліни. З такою причиною звільнення не погоджується, оскільки управління мало звільнити його за сімейними обставинами згідно поданого рапорту враховуючи ту обставину, що він доглядає за хворим батьком, що підтверджується довідкою МСЕК № 2533 від 29.11.2011. Крім того, службову перевірку щодо можливості звільнення відповідачем було проведено лише в травні 2015 року. З огляду на вказане, вважає звільнення з підстави, передбаченої п.64 "є" Положення незаконним, а тому до оспорюваних наказів необхідно внести відповідні зміни в частині формулювання причини його звільнення з органів внутрішніх справ.

Позивач в судове засідання не з'явився, згідно поданого клопотання просить провести розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомлений, в судове засідання не з'явився, згідно поданих заперечень просить відмовити у задоволенні позову, оскільки ОСОБА_1 звільнено правомірно на підставі висновку службового розслідування за фактом систематичного невиходу на службу.

Від представника третьої особи надійшла заява з клопотанням про розгляд справи без його участі, позовні вимоги ввважає такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи, що сторони в судове засідання не прибули, потреба заслуховувати свідків чи експертів відсутня, справа розглядається у відповідності до ч.6 ст.128 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ з 21.03.2005 (а.с.7).

15.06.2015 т.в.о. начальника Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області на підставі ст.ст. 2,12,13 Дисциплінарного статуту було видано наказ № 748 від 05.06.2015 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майора міліції ОСОБА_1М." (а.с.12) та наказом начальника Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області № 147 о/с від 10.06.2015 по особовому складу, майора міліції, старшого оперуповноваженого сектору карного розшуку Попільнянського районного відділу УМВС України в Житомирській області ОСОБА_1 звільнено за п. 64 "є" Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ з 10.06.2015 (а.с.13).

Підставою для звільнення став висновок "Про результати службового розслідування за фактом безпідставного невиходу на службу майора міліції ОСОБА_1М.", затверджений начальником Попільнянського РВ УМВС України від 30.05.2015.

За змістом даного висновку, в ході проведення службового розслідування встановлено, що 05.08.2014 ОСОБА_1 написав рапорт на звільнення з ОВС за сімейними обставинами та надіслав його до УМВС України в Житомирській області, однак підтверджуючих документів щодо поважних причин для звільнення не надав, чи фактично звільнений не перевіряв. Намагання відділу кадрів зв'язатись з ним з метою з'ясування причин невиходу на роботу були проігноровані. Внаслідок невиходу на роботу ОСОБА_1 було призупинено виплату заробітної плати згідно наказу № 268 від 22.09.2014 та в подальшому складені акти відсутності на робочому місці в квітні та травні 2015 року. Такими діями позивач грубо порушив службову дисципліну та підлягає звільненню згідно із п. 64 "є" Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ (а.с.14-17).

Що стосується поданого позивачем рапорту про звільнення з органів внутрішнії справ за сімейними обставинами від 05.08.2014 суд зазначає наступне:

Як вбачається із наказу № 40 о/с від 05.08.2014, ОСОБА_1 була надана частина відпустки в період з 05.08.2014 по 24.08.2014 (а.с.18).

Встановлено, що 05.08.2014, тобто в перший день відпустки, ним був поданий рапорт до УМВС України в Житомирській області про звільнення з органів внутрішніх справ за сімейними обставинами (в звязку із необхідністю постійного догляду за хворим батьком) у двотижневий строк відповідно до ст. 38 КЗпП України (а.с.8) та надісланий адресату цінним листом (а.с.9). Після надіслання вказаного рапорту ОСОБА_1 на службу не виходив, оскільки вважав, що його мають звільнити з 26.08.2014року.

Порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ їх права і обов"язки визначаються "Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ Української РСР" затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 липня 1991 р. № 114

Відповідно до п. 10 вказаного Положення особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ користуються всіма соціально-економічними, політичними та особистими правами і свободами виконують усі обов"язки громадян, передбачені Конституцією та іншими законодавчими актами, а їх права, обов"язки і відповідальність, що випливають з умов служби, визнаються законодавством, Присягою, статутами органів внутрішніх справ і цим Положенням.

Згідно з п.8 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, дострокове звільнення зі служби осіб середнього, старшого і вищого начальницького складу, які не досягли граничного віку перебування на службі в органах внутрішніх справ, провадиться, зокрема, через сімейні обставини або з інших поважних причин, перелік яких затверджується Кабінетом Міністрів України.

Переліком сімейних обставин та інших поважних причин, що можуть бути підставою для звільнення громадян з військової служби та із служби осіб рядового і начальницького складу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 12 червня 2013 р. № 413 (у відповідній редакції), встановлено, що особи рядового і начальницького складу на їх прохання можуть бути звільнені з військової служби та із служби осіб рядового і начальницького складу через такі сімейні обставини та інші поважні причини і в тому числі:

- через необхідність постійного стороннього догляду за хворою дружиною (чоловіком), дитиною, а також батьками своїми чи дружини (чоловіка), що підтверджується відповідним медичним висновком медико-соціальної експертної комісії для осіб віком понад 18 років чи лікарсько-консультативної комісії для осіб до 18 років.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з рапорта ОСОБА_1 датованого 05.08.2014року (а.с.8) та опису цінного листа ( а.с.9) позивачем зазначених медичних документів надано не було, що виключало можливість, відповідно до чинного законодавства, розглянути вказаний рапорт та прийняти рішення щодо звільнення позивача відповідно до п. 64 "и" Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ.

Посилання позивача в поясненні від 15.07.2015 (а.с.31) на те, що при звільненні з органів внутрішніх справ повинні застосовуватись норми ст. 38 КЗпП України є безпідставним, оскільки відповідно до ст. 18 Законону України "Про міліцію" (№ 565-ХІІ від 20.12.1990) порядок та умови проходження служби в міліції, а також підстави звільнення зі служби регламентуються Положенням про проходження служби особовим складом органів внутрішніх справ, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Під час вирішення справ такої категорії пріоритетними є норми спеціальних законів. Трудове законодавство у такому випадку підлягає застосуванню, якщо нормами спеціальних законів не врегульовано спірних правовідносин або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Крім того, відповідно до роз"яснення Верховного Суду України від 23 березня 1998р. № 1-4/83, проходження служби рядового і начальницького складу органів Міністерства внутрішніх справ України регулюється не Кодексом законів про працю України, а законодавством про ці органи, в тому числі Законом України "Про міліцію", Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України, тобто спеціальними нормами права.

Перевіряючи оскаржувані накази на предмет дотримання ними вимог ч. 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме: чи вчинені вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямована ця дія, судом встановлено наступне.

Під час розгляду справи встановлено, що 20.05.2015 наказом начальника Попільнянського РВ УМВС призначено службове розслідування за фактом невиходу на службу старшого оперуповноваженого СКР Попільнянського РВ УМВС в Житомирській області майора міліції ОСОБА_1.

У висновку "Про результати службового розслідування за фактом безпідставного невиходу на службу майора міліції ОСОБА_1М." затвердженого Начальником Попільнянського РВ УМВС України в Житомирській області 30.05.2015 зазначено, що факт відсутності на службі протягом тривалого часу старшого оперуповноваженого сектору карного розшуку Попільнянського РВ УМВС України в Житомирській області ОСОБА_1 задокументовано актами відсутності на робочому місці від 20, 21, 22, 23, 24, 27, 28, 29, 30 квітня 2015року та 05, 06, 07, 08, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29, 30 травня 2015року.

В своєму письмовому поясненні від 27.05.2015 ОСОБА_1 вказав, що продовжувати службу в органах внутрішніх справ він не бажає. До свого пояснення додав копію довідки МСЕК датовану 29.11.2011 № 256363, згідно якої його батько ОСОБА_2 потребує постійного стороннього догляду.

Сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі - особи рядового і начальницького складу) стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень визначаються дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту - службова дисципліна це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно їз п. 6 ст. 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарних стягнень як звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 13 Дисциплінарного статуту міністрові внутрішніх справ України належить право накладати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, на всіх осіб рядового і начальницького складу.

Інші начальники накладають дисциплінарні стягнення в межах прав, наданих їм міністром внутрішніх справ України.

Порядок накладання дисциплінарних стягнень визначений ст. 14 Дисциплінарного статуту в якому зазначено, що з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

Разом з тим, відповідно до ч.5 ст. 18 Дисциплінарного статуту , передбачено, що такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні та звільнення з органів внутрішніх справ, вважається виконаним після видання наказу по особовому складу.

Пунктом 64 "є" Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України передбачено, що особи середнього, старшого і вищого начальницького складу звільняються зі служби в запас (з постановкою на військовий облік) у тому числі за порушення дисципліни.

Відповідно до п. 70 Положення звільнення осіб середнього, старшого і вищого начальницького складу в запас і відставку провадиться: до полковника міліції, полковника внутрішньої служби включно - начальниками головних управлінь, управлінь МВС в Автономній Республіці Крим, областях, м. Києві та Севастополі і рівними їм начальниками, яким таке право надано Міністром внутрішніх справ;

Отже, враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що тривалий невихід ОСОБА_1 на службу є грубим порушенням службової дисципліни, а тому на нього може накладатися такий вид дисциплінарних стягнень як звільнення з органів внутрішніх справ.

Щодо посилання позивача на порушення строків накладення дисциплінарного стягнення суд зазначає:

Відповідно до ст. 16 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення накладається у строк до одного місяця з дня, коли про проступок стало відомо начальнику.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладено, якщо з дня вчинення проступку минуло більше півроку. У цей період не включається строк проведення службового розслідування або кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Судом встановлено, що наказ № 748 від 05.06.2015 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності майора міліції ОСОБА_1М." було видано у відповідності до ст. 13 Дисциплінарного статуту т.в.о. начальника УМВС України в Житомирській області на підставі висновку про результати службового розслідування затвердженого начальником Попільнянського РВ УМВС України в Житомирській області 30.05.2015.

З вказаного висновку вбачається, що першим днем проступку, тобто невиходу ОСОБА_1 на службу зазначено 20 квітня 2015 року.

Таким чином, керівництву, стало відомо про порушення не раніше 30.05.2015, що не перевищило місячного терміну до винесення оскаржуваного наказу, а з дня вчинення проступку не минуло більше пів року.

З приводу тривалого непризначення службової перевірки, щодо невиходу ОСОБА_1 на службу, слід зазначити, що відповідно до наказу УМВС України в Житомирській області №748 від 05.06.2015 працівникам Попільнянського РВ УМВС України в Житомирській області було оголошено сувору догану.

Отже, оскаржувані накази винесені правомірно та у відповідності до норм чинного законодавства, а тому у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити за безпідставністю.

Керуючись ст.ст. 158-163,254 КАС України, суд,-

постановив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Попільнянський РВ УМВС України в Житомирській області про визнання нечинним та скасування наказу №748 від 05.06.2015 р., визнання нечинним наказу №147 від 10.06.2015 р. і зобов'язання внести зміни - відмовити.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд, який ухвалив оскаржуване судове рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Г.В. Чернова