Справа № 807/571/15
Суддя: Шешеня О.М.
Дата ухвалення: 2015-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 липня 2015 рокум. Ужгород№ 807/571/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Шешеня О.М.

при секретарі Гелетей А.В.

за участю:

позивача: Прокурор Свалявського району в інтересах держави, представник - Лемак Р.В.;

відповідача: Свалявське районне управління юстиції у Закарпатській області, представник - Жиганський Ю.В.;

третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_3 - не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за уточненою позовною заявою Прокурора Свалявського району в інтересах держави до Свалявського районного управління юстиції у Закарпатській області, третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_3 про скасування запису, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Свалявського району в інтересах держави (далі - позивач) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Свалявського районного управління юстиції у Закарпатській області (далі - відповідач), третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_3 (далі - третя особа без самостійних вимог) про визнання нечинним рішення від 31.12.2012 року, яким на підставі рішення суду за ОСОБА_3 було зареєстровано право власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 та зобов'язати скасувати запис з реєстру прав власності від 31.12.2012 року на житловий будинок, який зареєстрований за ОСОБА_3 на підставі підробного рішення за адресою АДРЕСА_1.

03.07.2015 року позивач надіслав до суду заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої просив: скасувати запис про державну реєстрацію права власності №38922563 від 31.12.2012 року, яким на підставі рішення суду за ОСОБА_3 було зареєстровано право власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 82-84).

В судовому засіданні представник позивача підтримав уточнений позов та просив задовольнити уточнені позовні вимоги з підстав, наведених у позовній заяві, мотивуючи наступним. Зокрема, представник позивача зазначав, що в ході проведення досудового розслідування №0000823, внесеного в Єдиний державний реєстр (далі - ЄДР) 05.06.2013 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 358 Кримінального кодексу України (далі - КК України) було встановлено, що рішення Свалявського районного суду від 16.03.2012 №2-674/2012, яким визнано право власності на житловий будинок за третьою особою без самостійних вимог є підробленим, що підтверджується висновком науково-дослідного експертно-криміналістичного центру №15/743 від 25.11.2013 року. На підставі даного рішення Свалявського районного суду від 16.03.2012 №2-674/2012 відповідачем було зареєстровано право власності за третьою особою без самостійних вимог. Однак, досудовим розслідуванням встановлено, що дане рішення від 16.03.2012року №2-674/2012Свалявським районним судом не приймалося, його не існує в Єдиному державному реєстрі судових рішень та містить ознаки підроблення, а тому не може бути підставою для виникнення та реєстрації права власності.

Представник відповідача в судовому засідання визнав уточнені позовні вимоги та не заперечував щодо задоволення уточненого позову в повному обсязі, з мотивів викладених в позовній заяві та заяві про уточнення позовних вимог.

Третя особа без самостійних вимог в судове засідання повторно не з'явився без поважних причин, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду. Разом з тим, 16.04.2015 року надіслала до суду заяву, згідно якої наголошувала, що відповідачем не надано доказів позовних вимог, а подані ним матеріали ґрунтуються виключно на матеріалах досудового слідства, яке ще не завершене, а факт підробки не доведено, відтак просив зупинити розгляд даної справи до завершення досудового розслідування №0000823, а також просив суд звернути увагу на строк позовної давності (а.с. 37).

Суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній доказів.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що 31.12.2012 року Реєстраційною службою Свалявського районного управління юстиції Закарпатської області, яка є структурним підрозділом відповідача, на підставі рішення Свалявського районного суду по справі № 2-674/2012 від 16.03.2012 року було зареєстровано право власності на житловий будинок розташований за адресою АДРЕСА_1 за третьою особа без самостійних вимог (а.с. 9-10).

Відповідно до ч. 2 ст. 60 Кодексу адміністративного судочинства України, прокурор здійснює в суді представництво інтересів громадянина або держави в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами, і може здійснювати представництво на будь - якій стадії адміністративного процесу.

Відповідно до ст. 36-1 Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 року №1789-ХІІ представництво прокуратурою інтересів громадян здійснюється прокурором від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді їх інтересів у випадках, передбачених законом.

Однак, позивачем в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження № 0000823 внесеного в ЄРДР 05.06.2013 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.358 КК України було встановлено, що рішення Свалявського районного суду від 16.03.2012року №2-674/2012, на підставі якого проведено державну реєстрацію права власності на житловий будинок за третьою особою без самостійних вимог - містить ознаки підробки.

Так, у відповідності до висновку науково-дослідного експертно-криміналістичного центру № 15/743 від 25.11.2013 року встановлено, що рішення Свалявського районного суду по справі № 2-674/2012 від 16.03.2012 року щодо визнання за третьою особою без самостійних вимог права власності на житловий будинок з надвірними спорудами, який розташований за адресою АДРЕСА_1 є підробним, оскільки дане рішення було виконано струмним способом друку за допомогою знакодрукуючого пристрою в якому застосовується струмний принцип формування зображень (а.с. 11-13).

Зокрема, з висновку науково-дослідного експертно-криміналістичного центру №15/743 від 25.11.2013 року вбачається, що зображення підписів та зображення круглої печатки на рішенні Свалявського районного суду по справі № 2-674/2012 від 16.03.2012 року були відтворені струмним способом друку за допомогою знакодрукуючого пристрою в якому застосовується струмний принцип формування зображень (а.с. 11-13).

Також, як вбачається з листа Свалявського районного суду Закарпатської області від 27.05.2015 року №5671, вказана цивільна справа № 2-674/2012 за позовом третьої особи без самостійних вимог про визнання права власності на житловий будинок з надвірними спорудами, який розташований за адресою АДРЕСА_1 не надходила та не розглядалася, а за №2-674/2012 зареєстрована інша цивільна справа, а саме: за позовом ПАТ "Райфайзен Банк Аваль" в особі Закарпатської обласної дирекції до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення заборгованості (а.с. 76).

У відповідності до ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 року № 1952-ІV (далі - Закон України № 1952-ІV) державна реєстрація прав проводиться на підставі: 1) договорів, укладених у порядку, встановленому законом; 2) свідоцтв про право власності на нерухоме майно, виданих відповідно до вимог цього Закону; 3) свідоцтв про право власності, виданих органами приватизації наймачам житлових приміщень у державному та комунальному житловому фонді; 4) державних актів на право власності або постійного користування на земельну ділянку у випадках, встановлених законом; 5) рішень судів, що набрали законної сили; 6) інших документів, що підтверджують виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно, поданих органу державної реєстрації прав разом із заявою. Документи, що встановлюють виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно та їх обтяжень і подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно до ст.346 Цивільного кодексу України право власності припиняється у разі: відчуження власником майна; відмова власника від права власності; знищення майна; викуп пам'яток культурної спадщини; реквізиції; конфіскації; смерті власника та в інших випадках встановлених законом.

Відповідно до п. 2.6 Порядку прийняття і розгляду заяв про внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та скасування записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 12.12.2011 року №3502/5, передбачено (далі - Порядок №3502/5), що для внесення записів про скасування державної реєстрації прав, скасування записів Державного реєстру прав - заявник подає рішення суду про скасування рішення державного реєстратора, що набрало законної сили.

Також, у відповідності до п. 41 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 26.10.2011 року № 1141 (далі - Порядок №1141) передбачено, що державний реєстратор вносить записи до Державного реєстру прав про скасування державної реєстрації прав у разі скасування на підставі рішення суду рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Отже, діючим законодавством України закріплено, що скасування запису про реєстрацію права власності можливе лише у випадку скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності.

У відповідності до ч. 2 ст. 26 Закону України № 1952-ІV передбачено внесення до Державного реєстру прав на нерухоме майно запису про скасування державної реєстрації прав у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав.

Отже, з аналізу вище вказаних правових норм вбачається, що у разі скасування судом рішення про державну реєстрацію прав власності до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав власності.

Згідно до ч.2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, яким обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Відтак, як вбачається з матеріалів справи, рішення по справі № 2-674/2012 від 16.03.2012 року Свалявським районним судом не приймалося, його не існує в Єдиному державному реєстрі судових рішень, воно не набуло законної сили та містить ознаки підроблення, а тому не може бути підставою виникнення та реєстрації права власності.

Також, суд констатує, що позивачем не було порушено визначений ст. 99 КАС України шестимісячний строк звернення до суду, оскільки про обставини позовних вимог останньому стало відомо з листа слідчого управління УМВС України в Закарпатській області від 05.11.2014 року №7/4378 про звернення до суду про визнання підробних рішень недійсними (а.с. 14), а до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою він звернувся 30.03.2015 року (а.с. 3).

Відповідно до п. 41 Порядку № 1141 у разі скасування на підставі рішення суду державної реєстрації прав, проведеної до 1 січня 2013 р. відповідно до законодавства, що діяло на момент такої реєстрації, записів про державну реєстрацію прав, що містяться в інформаційних системах, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 1 січня 2013 р., за відсутності державної реєстрації таких прав у Державному реєстрі прав державний реєстратор переносить до Державного реєстру прав записи про державну реєстрацію прав, що містяться в інформаційних системах, та вносить запис про скасування державної реєстрації прав. Внесення записів про скасування державної реєстрації прав здійснюється державним реєстратором за заявою, форму та вимоги до заповнення якої встановлює Мін'юст.

Відповідно до п. 2.1 Порядку №3502/5 прийняття і розгляд заяв про внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та скасування записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, для внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації прав та скасування записів Державного реєстру прав заявник подає органу державної реєстрації прав, державним реєстратором якого було проведено державну реєстрацію прав, або нотаріусу, яким проведено державну реєстрацію прав, заяву та документи, визначені цим Порядком.

Відповідно до ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

За наведених обставин, позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами, а також, визнані відповідачем, а відтак позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 19, 94, 104-106, 160, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1.Позов Прокурора Свалявського району в інтересах держави до Свалявського районного управління юстиції у Закарпатській області, третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_3 - задовольнити.

2.Скасувати запис про державну реєстрацію права власності №38922563 від 31.12.2012 року, яким на підставі рішення суду за ОСОБА_3 було зареєстровано право власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1.

3.Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

СуддяО.М. Шешеня

Відповідно до статті 160 частини 3 КАС України 30 липня 2015 року було проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Повний текст постанови виготовлено та підписано 3 серпня 2015 року.