Справа № 826/20393/14
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2015-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

28 липня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м.Києві на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 24 березня 2015 року у справі за адміністративним позовом Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м.Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянспромгруп» про анулювання дозволу на роботи підвищеної небезпеки,-

В С Т А Н О В И В:

Територіальне управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м.Києві (далі - Позивач, Держгірпромнагляд) звернулось до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянспромгруп» (далі - Відповідач) про анулювання дозволу №3216.14.32 від 12.09.2014 року (переоформлений №2663.13.32 від 07.08.2013 року) Відповідачу на виконання робіт підвищеної небезпеки.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 березня 2015 року адміністративний позов задоволено частково та застосовано до Відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення будівельних робіт з будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 до усунення порушень, які стали підставою для їх застосування. В решті позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Рішення суду першої інстанції прийняте в порядку скороченого провадження.

Відповідно ч.1 ст.197 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі, зокрема, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які прийняті у порядку скороченого провадження за результатами розгляду справ, передбачених пунктами 1,2 частини першої статті 183-2.

З огляду на викладене та враховуючи те, що рішення суду першої інстанції прийнято у порядку скороченого провадження, колегія суддів вважає за можливе проводити апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно п.3 ч.1 ст.197 КАС України.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 12 вересня 2014 року на підставі заяви власника від 01.08.2013 року №з-3071, висновку експертизи ДП «Київський експертно-технічний центр Держгірпромнагляду України» №80.2-04-09-3157.13 від 24.07.2013 року та заяви №з-3708 від 11.09.2014 року (про переоформлення дозволу) Позивачем надано Відповідачу дозвіл №3216.14.32 (переоформлений №2663.13.32 від 07.08.2013 року) на виконання робіт підвищеної небезпеки.

11 вересня 2014 року близько 08 год. 00 хв. бригада у складі бригадира мулярів ОСОБА_2, мулярів ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 отримала від виконавця робіт ОСОБА_8 завдання на виконання робіт з цегляної кладки та монтажу плит перекриття на 9-му поверсі, в осях "1-8"-"Ф-І" будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1.

Отримавши завдання, бригада приступила для його виконання. Роботи проводились до обідньої перерви (до 12 год. 00 хв.).

О 12 год. 00 хв. бригада закінчила монтаж плит на 9-му поверсі та спустилася на обід до побутового приміщення. ОСОБА_3 вирішив залишитися для того, щоб зачистити залишки розчину після монтажу плит перекриття на 9-му поверсі, поставивши до відома ОСОБА_2 та ОСОБА_5

Приблизно о 12 год. 15 хв. ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_3, оскільки він на обід не прийшов, але телефон не відповідав, у зв'язку з чим ОСОБА_5 пішов подивитися, де знаходиться ОСОБА_3

О 12 год. 30 хв., коли ОСОБА_5 піднявся на 8-й поверх, він знайшов ОСОБА_3 на перекритті 8-го поверху під неогородженим отвором дворівневої квартири, в осях "1-3"-"У-Т". ОСОБА_3 лежав на перекритті із розбитою головою.

ОСОБА_5 негайно викликав швидку медичну допомогу та повідомив виконавця робіт ОСОБА_8 про те, що із ОСОБА_3 стався нещасний випадок.

Лікарі швидкої медичної допомоги, які прибули на об'єкт будівництва приблизно через 15 хвилин, відвезли ОСОБА_3 до Центральної районної лікарні Києво-Святошинського району в місті Боярка.

ІНФОРМАЦІЯ_1 потерпілий ОСОБА_3 помер.

Вказані обставини підтверджуються наявним в матеріалах справи актом від 24 листопада 2014 року проведення спеціального розслідування нещасного випадку.

Згідно п.38 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених п. 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), утвореною територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою-підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (події) за погодженням з органами, представники яких входять до її складу.

Наказом Позивача від 16 вересня 2014 року №148-Т створено комісію із спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався у Відповідача з муляром ОСОБА_3

Спеціальна комісія виявила, що у зв'язку із відсутністю захисного огородження отвору в перекритті ОСОБА_3, ймовірно, під час зачищення залишків розчину лопатою (перебуваючи у межі постійно діючого виробничого фактору, зокрема розміщення робочого місця в межах неогородженого отвору), втратив рівновагу та впав з висоти 3 м, у зв'язку з чим отримав тяжкі травми, від яких помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно п.94 Переліку робіт з підвищеною небезпекою, затвердженого наказом Держнаглядохоронпраці України від 26 січня 2005 року № 15 (НПАОП 0.00-8.24-05), роботи на висоті виконуються в умовах дії небезпечних виробничих факторів.

Під час знаходження ОСОБА_3 на краю перекриття, на висоті 1,3 м і більше від поверхні перекриття, а також на відстані менше 2 м від неогородженого перепаду (на висоті 3 м), на нього впливав такий небезпечний фактор, як «розміщення робочого місця на значній висоті відносно поверхні землі» (ГОСТ 12.0.003 «Небезпечні та шкідливі виробничі фактори. Класифікація»).

Згідно п.17 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107, дозвіл може бути анульований у випадках, передбачених ст.21 Закону України «Про охорону праці». Рішення про анулювання дозволу приймається органом, що його видав. Дія дозволу припиняється через десять робочих днів з дня прийняття рішення про його анулювання.

Частиною 12 статті 21 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що підставою для анулювання дозволу є, зокрема: виникнення аварії, вибуху, пожежі, нещасного випадку, якщо в акті розслідування встановлено, що причиною такої події стало недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.

Перелік підстав для анулювання дозволу, наведений у частині дванадцятій цієї статті, є вичерпним.

Про анулювання дозволу роботодавець повідомляється у письмовій формі із зазначенням підстав щодо анулювання цього дозволу протягом п'яти днів з дня прийняття рішення органом, який видав дозвіл.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, оприлюднює інформацію про всі видані та анульовані дозволи у засобах масової інформації.

З акту від 24.11.2014 року вбачається, що причинами настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався із ОСОБА_3 порушення технологічного процесу - відсутність захисного огородження отвору в перекритті, що призначений для монтажу сходів дворівневої квартири, що є порушенням ч.1 ст.13 Закону України «Про охорону праці», відповідно до якої, роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Згідно з ч.2 ст.13 Закону України «Про охорону праці», роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення даних вимог; п. 4.16, п. 6.2.2, п. 6.2.19 НПАОП 45.2-7.02-12, « ДБН А.3.2-2-2009 ССБП «Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення»; п.3.10 НПАОП 0.00-1.15-07 «Правила охорони праці під час виконання робіт на висоті»; невиконання посадових обов'язків - відсутність контролю на об'єкті будівництва за додержанням працівниками, у тому числі посадовою особою, вимог проекту виконання робіт в частині улаштування захисного огородження отвору в перекритті, що призначений для монтажу сходів дворівневої квартири.

Таким чином, нещасний випадок є наслідком недотримання Відповідачем норм законодавства у сфері охорони праці у ході виконання робіт підвищеної небезпеки на об'єкті будівництва.

Згідно дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки, Відповідачу дозволено виконувати роботи підвищеної небезпеки за умови додержання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки.

Підпунктом 2.1 розділу ІІ Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України та уніфікованої форми Акта перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта), затвердженого наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 11 серпня 2011 року №826, державний нагляд (контроль) здійснюється шляхом проведення посадовими особами Держгірпромнагляду України згідно з цим Положенням перевірок (обстежень) установ, підприємств, організацій, їх відокремлених підрозділів, філій, представництв, юридичних осіб, фізичних осіб, що використовують найману працю (далі - суб'єкти господарювання), у тому числі окремих виробничих об'єктів суб'єктів господарювання - виробничих цехів та дільниць, машин і механізмів, промислових майданчиків, інших відокремлених виробничих структурних підрозділів (далі - об'єкти перевірки).

Положеннями ст.1, ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Аналізуючи наведені правові норми, колегія суддів вважає, що у разі виявлення порушення вимог законодавства уповноважений орган може звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування уповноважений орган протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, а у випадках, передбачених законом, - звертається до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Так, Позивач, виявивши порушення Відповідачем норм законодавства, звернувся до суду першої інстанції із вимогою про застосування заходів реагування у вигляді анулювання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки.

Проте, анулювання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки, згідно з нормами спеціального закону, не є заходом реагування.

Статтею 11 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

З огляду на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необхідності вийти за межі позовних вимог, оскільки встановлено порушення Відповідачем норм законодавства, то до Відповідача необхідно застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення будівельних робіт на об'єкті будівництва до усунення порушень, які стали підставою для їх застосування.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи допущені порушення норм матеріального чи процесуального права, які передбачені ст.ст. 201, 202 КАС України.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції слід залишити без змін.

За приписами ч.10 ст.183-2 КАС України у разі оскарження в апеляційному порядку постанови, прийнятої у скороченому провадженні, судове рішення апеляційної інстанції по такій справі є остаточним і оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст.183-2, 198, 200, 205, 206, 212 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м.Києві залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 березня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття та є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Костюк Л.О.

Троян Н.М.

.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.