Справа № 2а-5840/12/1070
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2015-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 2а-5840/12/1070 Головуючий у 1-й інстанції: Брагіна О.Є. Суддя-доповідач: Собків Я.М.
У Х В А Л А

Іменем України

01 липня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Борисюк Л.П., Петрика І.Й.,

за участю секретаря: Присяжної Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2013 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління юстиції у Київській області про визнання протиправним та скасування наказів №95/31 від 23.11.2011 р. та №96/31 від 30.11.2011 р.,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2013 року позовну заяву ОСОБА_2 в частині вимог про скасування наказу Головного управління юстиції у Київській області №96/31 від 30.11.2011р. «Про застосування заходу дисциплінарного стягнення» залишено без розгляду.

На вказану ухвалу суду позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати її як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права та направити справу для продовження розгляду.

Заслухавши в судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з'явилися до суду апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленню справи для продовження розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частини 2 цієї ж Статті, для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Статтею 100 КАС України встановлено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Відповідно до зазначених норм суд у випадку виявлення пропущення встановленого законом строку звернення до адміністративного суду постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду лише за умови відсутності підстав для визнання причин пропуску цього строку поважними.

При цьому, колегія суддів зазначає, що в силу положень частини третьої статті 99 КАС України початок строку звернення до адміністративного суду визначено альтернативно - це день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При визначенні початку перебігу цього строку передусім до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення. При цьому, йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність. Також, під час визначення початку перебігу строку необхідно встановити, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше. Якщо мала, тоді для відліку строку на звернення береться до уваги саме цей момент.

Дослідженням матеріалів справи колегією суддів встановлено, що Головним управлінням юстиції у Київській області стосовно позивача 30 листопада 2011 року було винесено наказ №96/31 "Про застосування заходу дисциплінарного стягнення" у вигляді оголошення догани.

Залишаючи позов без розгляду в частині вимог про скасування наказу Головного управління юстиції у Київській області №96/31 від 30.11.2011р. «Про застосування заходу дисциплінарного стягнення» суд першої інстанції виходив з того, що позивачем було пропущено встановлений законом строк для звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав, свобод та інтересів та не надано доказів пропуску даного строку з поважних причин.

Колегія суддів знаходить помилковим даний висновок суду першої інстанції з огляду на наступне.

Чинним законодавством закріплено такі види дисциплінарної відповідальності: 1) у порядку, встановленому законами України; 2) у порядку, встановленому Кодексом законів про працю України (далі - КЗпП); 3) відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців; 4) на підставі дисциплінарних статутів та положень, чинних у різних галузях чи сферах державного управління.

Загальні засади діяльності, а також статус державних службовців, які працюють в державних органах та їх апараті, визначені Законом України від 16.12.1993 № 3723-XII "Про державну службу" (з наступними змінами і доповненнями).

Відповідно до статті 9 вказаного Закону, регулювання правового становища державних службовців, що працюють в апараті органів прокуратури, судів, дипломатичної служби, митного контролю, служби безпеки, внутрішніх справ та інших державних органах, здійснюється відповідно до цього Закону, якщо інше не передбачено законами України.

Статтею 14 Закону України «Про державну службу» встановлено особливості дисциплінарної відповідальності державних службовців.

Так, дисциплінарні стягнення застосовуються до державного службовця за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків, перевищення своїх повноважень, порушення обмежень, пов'язаних з проходженням державної служби, а також за вчинок, який порочить його як державного службовця або дискредитує державний орган, в якому він працює.

Водночас, наявність спеціальних законів не виключає можливості застосування до правовідносин, пов'язаних із проходженням громадянами публічної служби, окремих норм трудового законодавства у випадках, передбачених спеціальними законами.

Так, у відповідності до положень частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення:

1) догана;

2) звільнення.

Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Обгрунтовуючи доводи апеляційної скарги позивач посилається на норми статті 233 КЗпП України, яка закріплює право працівника на звернення із заявою про вирiшення трудового спору безпосередньо до районного, районного у мiстi, мiського чи мiськрайонного суду у тримiсячний строк з дня, коли вiн дiзнався або повинен був дiзнатися про порушення свого права.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні Броварського міськрайонного суду перебувала справа № 2-а-11578/11 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління юстиції у Київській області про скасування наказу №95/31 від 23 листопада 2011 року «Про застосування заходів дисциплінарного стягнення».

В ході розгляду даної справи позивач ОСОБА_2 20 червня 2012 року подала заяву про доповнення (уточнення) позовних вимог, в якій серед іншого просила скасувати наказ Головного управління юстиції у Київській області №96/31 від 30.11.2011р. «Про застосування заходу дисциплінарного стягнення».

Вказуючи на поважність причин пропуску нею строку звернення до адміністративного суду позивач в якості доказу надала копію листка непрацездатності про перебування її з 03 квітня 2012 року на стаціонарному та відновному лікуванні (Том 1 а.с. 127), що на думку колегії суддів позбавляло позивача можливості своєчасно оскаржити наказ Головного управління юстиції у Київській області №96/31 від 30.11.2011р. «Про застосування заходу дисциплінарного стягнення» в судовому порядку.

Таким чином, суд першої інстанції вказані обставини не врахував, внаслідок чого без з'ясування всіх обставин даної справи застосував до спірних правовідносин положення статті 100 КАС України та залишив адміністративний позов в частині вимог про скасування наказу Головного управління юстиції у Київській області №96/31 від 30.11.2011р. «Про застосування заходу дисциплінарного стягнення» без розгляду.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є такими, що призвели до неправильного вирішення питання та є підставою для скасування ухвали Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2013 року в частині вимог про скасування наказу Головного управління юстиції у Київській області №96/31 від 30.11.2011р. «Про застосування заходу дисциплінарного стягнення» та направлення справи в цій частині для продовження розгляду.

Відповідно до п. 3 частини першої ст. 199 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

Згідно з п. 4 частини першої ст. 204 Кодексу адміністративного судочинства України, підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст. ст. 199, 204, 205, 206, ч.2 ст. 211, ст. 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 18 березня 2013 року в частині вимог про скасування наказу Головного управління юстиції у Київській області №96/31 від 30.11.2011р. «Про застосування заходу дисциплінарного стягнення» - скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і в цій частині направити справу для продовження розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий суддя суддя суддя Я.М. Собків Л.П. Борисюк І.Й. Петрик

.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Судді: Борисюк Л.П.

Петрик І.Й.