Справа № 807/96/14
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2014-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2014 рокум. Ужгород№ 807/96/14
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В. перевірив матеріали позовної заяви Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області до ОСОБА_1 про виконання вимог припису,

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Закарпатського кружного адміністративного суду надійшла позовна заява Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області до ОСОБА_1 з вимогами зобов'язати відповідача виконати вимоги припису № 23-П від 27.06.2012 року та усунути порушення будівельних норм ДБН 360-92 шляхом знесення чи демонтажу кам'яної огорожі за адресою с. Калини, вул. Жовтнева, Витрати пов'язані з виконанням вимог припису № 23-П від 27.06.2012 року покласти на гр. ОСОБА_1.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у т.ч. з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статті 106 цього Кодексу.

Частина 3 статті 106 КАС України передбачає, що субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. В матеріалах справи відсутні відомості, які б підтверджували доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до пункту 4 частини першої, частини другої статті 106 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частиною третьою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до вимог статей 6, 50 КАС України суб'єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, передбачених Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням. У частині 2 тієї ж статті зазначено, що за рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. Замовником робіт із знесення зазначеного об'єкта є орган державного архітектурно-будівельного контролю, за позовом якого прийнято відповідне рішення суду.

Отже, у випадку, якщо припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не виконано добровільно, орган ДАБК зобов'язаний розпочати примусове знесення самочинно збудованого об'єкта, залучивши для цього підрядну організацію. Втім, обов'язковою передумовою для цього є задоволення судом вимоги ДАБК не лише про знесення самочинно збудованого об'єкта, але й про компенсацію відповідачем витрат, пов'язаних з таким знесенням.

З огляду на те, що Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» чітко передбачає зміст позовних вимог органу ДАБК при зверненні до суду з позовами про знесення самочинно збудованих споруд, позивач повинен зазначити розмір витрат, які відповідач буде змушений компенсувати у разі примусового знесення збудованого ним об'єкта.

Крім того, до позовної заяви позивачем не додано доказів, що 31 липня 2013 року була проведена позапланова перевірка щодо виконання вимог припису, а саме акт перевірки, протокол та постанова від 06.08.2012 року № 455, за якою відповідача притягнуто до відповідальності за ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 106, 108, 165 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області до ОСОБА_1 про виконання вимог припису - залишити без руху.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до 03.02.2014 року включно письмового уточнення змісту позовних вимог з урахуванням зазначених вище зауважень суду, оригінали або належним чином засвідчені копії: акту перевірки, протоколу та постанови від 06.08.2012 року № 455, за якою відповідача притягнуто до відповідальності за ч.1 ст. 188-42 КУпАП; доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Ухвала суду набирає законної сили в строк та в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

СуддяОСОБА_2