Справа № 2а-3726/10/1170
Суддя: А.В. Сагун
Дата ухвалення: 2010-10-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2010 року Справа № 2а-3726/10/1170

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_1,

при секретарі ОСОБА_2,

розглянувши у м. Кіровограді адміністративну справу за позовом приватного підприємства "ОСОБА_3 ОСОБА_2" до державної інспекції з контролю за цінами в Кіровоградській області про визнання неправомірним та скасування рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій,-

ВСТАНОВИВ:

ПП "ОСОБА_3 ОСОБА_2" звернулося в Кіровоградський окружний адміністративний суд із позовною заявою до державної інспекції з контролю за цінами в Кіровоградській області, в якій, зокрема, просило визнати неправомірним та скасувати акт №1175 від 10.09.2010 року.

Ухвалою від 14.10.2010 року провадження у адміністративній справі відкрито.

У судовому засіданні, суд, зважаючи на наявність підстав вважати, що справу у зазначеній частині не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, через наявність ознак, що акт перевірки не є рішенням, у розумінні КАС, ініціював розгляд питання про закриття провадження у справі через не належність даної справи до адміністративної юрисдикції.

Представники позивача та представник відповідача не заперечували проти закриття провадження по справі.

Суд, заслухавши позиції представників сторін, взявши до уваги наявні у справі матеріали, дійшов висновку, що провадження по справі у частині визнання неправомірним та скасування акту №1175 від 10.09.2010 року належить закрити з наступних підстав.

Частиною 2 ст.2 КАС України передбачено, що до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність субєктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з пунктом 1 частини 2 ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Законодавство України не містить визначення термінів нормативно-правовий акт та правовий акт індивідуальної дії, а тому на підставі ч. 7 ст.9 КАС України, застосовуючи аналогію права, суд виходячи із загальних засад права вважає, що нормативноправовий акт це виданий субєктом владних повноважень документ, який встановлює, змінює чи припиняє дію обовязкових правил поведінки, обмежених в часі, просторі та за колом осіб, та призначений для неодноразового застосування. Правовий акт індивідуальної дії це виданий субєктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації положень нормативно-правового акту/актів/ щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообовязкових правил поведінки та стосується прав і обовязків чітко визначеного субєкта /субєктів/, якому він адресований.

Обовязковою ознакою як нормативно-правового так і правового акту індивідуальної дії є юридичний зміст, тобто визначення прав та обовязків для відповідних учасників суспільних відносин.

У відповідності до ч. 6 ст. 7 Закону України „Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Із зазначеного слідує, що акт перевірки за своїм змістом є документом, який фіксує сам факт наявності або відсутності порушень чинного законодавства, і своїм змістом не може визначати права та обовязки, особи, яка перевірялась, а тому він не може вважатись рішенням у розумінні КАС України.

Таким чином, у даній частині позовних вимог предметом оскарження є акт перевірки дотримання законодавства про ціни та ціноутворення №07-126 від 20.05.2010 року, який не є рішенням, в розумінні КАС України і не може бути оскарженим в порядку цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 157 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 157, ст. 158 -160. 165 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Провадження по справі № 2-а-3726/10/1170 за адміністративним позовом приватного підприємства "ОСОБА_3 ОСОБА_2" до державної інспекції з контролю за цінами в Кіровоградській області про визнання неправомірним та скасування рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій в частині позовних про визнання неправомірним та скасування акту №1175 від 10.09.2010 року - закрити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі її апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд, шляхом подання в 5-денний строк з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги, з одночасним направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_1