Справа № 1170/2а-5158/11
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2011-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 грудня 2011 року Справа № 1170/2а-5158/11

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А., розглянувши матеріали адміністративного позову управління Пенсійного фонду України в Маловисківському районі до товариства з обмеженою відповідальністю "ОСОБА_1 Кіровоград" про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И Л А:

Управління Пенсійного фонду України в Маловисківському районі звернулося до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "ОСОБА_1 Кіровоград" про стягнення заборгованості зі сплати страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування у сумі 1 300, 57 грн.

Вбачається, що вказана позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України у позовній заяві зазначається, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Частиною 2 статті 106 КАС України передбачено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Як вбачається з позовної заяви, предметом даного спору є стягнення з відповідача заборгованості (недоїмки) зі сплати страхових внесків на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування за листопад 2010 року у сумі 644, 16 грн., грудень 2010 року у сумі 658, 24 грн., за вирахуванням переплати у сумі 1, 83 грн.

Згідно з частиною 3 статті 6 КАС України суб'єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, передбачених Конституцією та законами України.

Суд зауважує, що спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування".

Частинами 1, 2 статті 106 вказаного Закону (у редакції, яка діяла на час виникнення недоїмки) передбачено, що у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків страхувальники зобов'язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею. Суми страхових внесків своєчасно не нараховані та/або не сплачені страхувальниками у строки, визначені статтею 20 цього Закону, в тому числі обчислені територіальними органами Пенсійного фонду у випадках, передбачених частиною третьою статті 20 цього Закону, вважаються простроченою заборгованістю із сплати страхових внесків і стягуються з нарахуванням пені та застосуванням фінансових санкцій

Згідно з частиною 3 статті 106 вказаного Закону територіальні органи Пенсійного фонду за формою і у строки, визначені правлінням Пенсійного фонду, надсилають страхувальникам, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Протягом десяти робочих днів із дня одержання вимоги про сплату недоїмки страхувальник зобов'язаний сплатити суми недоїмки та суми фінансових санкцій.

Страхувальник у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки, зазначеної у вимозі про сплату недоїмки, узгоджує її з органами Пенсійного фонду в порядку, встановленому правлінням Пенсійного фонду, а в разі неузгодження вимоги із органами Пенсійного фонду має право на оскарження вимоги в судовому порядку.

Про оскарження вимоги територіального органу Пенсійного фонду про сплату недоїмки до виконавчої дирекції Пенсійного фонду або в судовому порядку страхувальник зобов'язаний письмово повідомити відповідний територіальний орган Пенсійного фонду протягом трьох робочих днів із дня звернення до виконавчої дирекції Пенсійного фонду чи суду.

Узгодження вимоги територіального органу Пенсійного фонду про сплату недоїмки здійснюється на підставі заяви страхувальника, яка розглядається територіальним органом Пенсійного фонду протягом трьох робочих днів після її отримання, та поданих страхувальником документів, що свідчать про неправильність обчислення сум недоїмки, зазначених у вимозі.

У разі узгодження страхувальником вимоги про сплату недоїмки з територіальним органом Пенсійного фонду цей орган зобов'язаний у строк, визначений для розгляду заяви страхувальника про узгодження вимоги, надіслати йому узгоджену вимогу про сплату недоїмки, а страхувальник зобов'язаний сплатити узгоджену суму недоїмки протягом десяти робочих днів після отримання узгодженої вимоги.

У разі якщо страхувальник, який одержав вимогу територіального органу Пенсійного фонду про сплату недоїмки і протягом десяти робочих днів після її отримання не сплатив зазначену у вимозі суму недоїмки разом з застосованою до нього фінансовою санкцією, включеної до вимоги, або не узгодив вимогу з відповідним органом Пенсійного фонду, або не оскаржив вимогу в судовому порядку, а також у разі якщо страхувальник узгодив вимогу, але не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти робочих днів після отримання узгодженої вимоги, відповідний орган Пенсійного фонду звертається в установленому законом порядку і подає вимогу про сплату недоїмки до відповідного підрозділу державної виконавчої служби. У зазначених випадках орган Пенсійного фонду також має право звернутися до суду чи господарського суду з позовом про стягнення недоїмки. У разі звернення органу Пенсійного фонду з позовом про стягнення недоїмки до господарського суду передбачені законодавством заходи досудового врегулювання спорів не застосовуються.

Аналіз наведеної норми свідчить, що право в органу Пенсійного фонду на звернення до суду з позовом про стягнення недоїмки виникає у разі, якщо платник страхових внесків, отримавши вимогу про сплату недоїмки, протягом десяти робочих днів: - не сплатив зазначені у ній суми, - не узгодив вимогу з органом Пенсійного фонду, - не оскаржив вимогу в судовому порядку, або отримавши узгоджену вимогу, протягом десяти робочих днів не сплатив узгоджену суму недоїмки.

Між тим, у позовній заяві позивачем не викладені обставини направлення на адресу відповідача вимоги про сплату недоїмки зі сплати страхових внесків за листопад 2010 року та грудень 2010 року, стягнення якої є предметом даного позову, та не надано доказів направлення цієї вимоги, що суперечить п.4 ч.1, ч.2 ст. 106 КАС України.

Частиною 3 статті 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову субєктом владних повноважень. Субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Позивачем в якості доказу направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів до суду надано копію фіскального чеку Кіровоградської дирекції УДППЗ Укрпошта №2644 від 05.12.11.

Згідно з абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового звязку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.09 №270 (надалі - Правила), документом, який підтверджує надання послуг поштового звязку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Таким чином, розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового звязку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Відповідно до пункту 59 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Пунктом 61 Правил передбачено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового звязку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового звязку повинен зазначити номер поштового відправлення.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог частини 3 статті 106 КАС України належним доказом надіслання субєктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом чи письмове підтвердження відповідача (розписка, штамп про отримання тощо) про отримання позовної заяви та доданих до неї документів.

Таких доказів позивачем суду не надано.

Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 108, 160, 165, 186, 254 КАС України, суддя

У Х В А Л И Л А:

1. Позовну заяву управління Пенсійного фонду України в Маловисківському районі до товариства з обмеженою відповідальністю "ОСОБА_1 Кіровоград" про стягнення коштів залишити без руху.

2. Позивачу надати строк до 27 грудня 2011 року для усунення зазначених недоліків шляхом подання до суду:

- доказів направлення на адресу відповідача вимоги (вимог) про сплату недоїмки зі сплати страхових внесків за листопад 2010 року та грудень 2010 року та отримання її відповідачем.

- належного доказу надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення разом з розрахунковим документом чи письмове підтвердження відповідача (розписка) про отримання позовної заяви та доданих до неї документів).

3. Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог адміністративний позов буде вважатися неподаним та повернутий.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали, з одночасним надісланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_2