Справа № 376/862/15-а
Суддя: Віговський С. І.
Дата ухвалення: 2015-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/862/15-а
Провадження № 2-а/376/12/2015
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2015 р. Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Віговського С.І.,

при секретарі Кропивлянській С.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м.Сквира справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з названою позовною заявою, про визнання протиправною та скасування постанови Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області по справі про адміністративне правопорушення № А-0601/1 від 06.01.2015 року.

Звернення до суду мотивовано відсутністю факту проведення відповідачем перевірки об'єкту позивача, а відтак і безпідставністю ухвалених за наслідками перевірки рішень. Крім того. позивач зазначив, що складені 24.12.2014 року ОСОБА_2 про не допущення посадових осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протокол 2-Л-А-2412/4 про адміністративне правопорушення та припис № С-2412/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, є протиправними і порушують права та інтереси позивача в сфері публічно-правових відносин у зв'язку з неврахуванням фактичних обставин перевірки і чинного законодавства. На думку позивача. головний державний інспектор Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 діяв з перевищенням своїх повноважень, а саме в оскаржуваних документах відсутні посилання на фактичні дії або бездіяльність позивача, пов'язаних із відмовою у допуску головного державного інспектора Інспекційного відділу № 1 Інспекційного управління № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 на перевірку. Позивачем 04.01.2015 року та 14.01.2015 року одержана рекомендованим листом із повідомленням поштова кореспонденція, в якій знаходилися вищевказані документи перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області. В поштовій кореспонденції від 04.01.2015 року зазначено, що ОСОБА_2 про не допущення посадових осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, Протокол 2-Л-А-2412/4 про адміністративне правопорушення та Припис № С-2412/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил складалися 24.12.2014 р. в його присутності і підписані ним. Проте, при здійснені даної перевірки він був відсутній і ніяких документів, в т.ч. і протоколу про адміністративне правопорушення особисто не підписував. Позивачем 14.01.2015 року знову одержана рекомендованим листом із повідомленням поштова кореспонденція, в якій знаходилася Постанова № А-0601/1 від 06.01.2015 року заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - начальника Інспекційного управління № 1 ОСОБА_4 про визнання позивача ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 (п'ять тисяч сто) грн. 00 коп. Позивач зазначив, що всупереч ст. 268 КУпАП він був позбавлений можливості розгляду цієї справи у своїй присутності, а також йому не було роз'яснено вимоги ст. 63 Конституції України. Позивач стверджує про факт безпідставності висновків перевірки з огляду на те, що остання не проводилась, тому і законність прийнятих за наслідками такої перевірки рішення, поставлені під сумнів. Тобто, доказуванню у даній справі підлягає факт здійснення відповідачем позапланової перевірки 24.12.2014 року за адресою: Київська область, м. Сквира, вул. Ч. Площа, 1. Просив позов задовольнити.

У судове засідання представники сторін не з'явилися, про дату та місце розгляду справи судом були повідомлені належним чином, звернулись до суду із клопотаннями про розгляд справи без їх участі.

На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України, суд розглянув дану справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню, з урахуванням наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 71 КАС України, саме на суб'єкта владних повноважень покладено обов'язок доведення у суді належними та допустимими доказами правомірності прийнятого рішення, допущеної бездіяльності або вчиненої дії. Проте, суд вважає що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність прийнятого рішення.

Зокрема, представник відповідача - Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_5 заперечуючи проти адміністративного позову з підстав викладених у письмових запереченнях на адміністративний позов пояснив, що 01.12.2014 року прокуратурою Київської області на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було надіслано звернення гр. ОСОБА_6 щодо виконання позивачем будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: Київська область, м. Сквира, вул. Ч. Площа, 1 без документів, що дають право на виконання таких робіт. З метою встановлення фактичних обставин справи, департаментом видано направлення для проведення позапланової перевірки від 22.12.2014 року № 276.14/02. Під час виїзду посадових осіб відповідача на об'єкт будівництва за вищевказаною адресою, позивач ОСОБА_1 не допустив посадових осіб на об'єкт будівництва за адресою: Київська область, м. Сквира, вул. Ч. Площа, 1, про що у присутності позивача складено ОСОБА_2 від 24.12.2014 року головним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 про недопущення посадових осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Також, цього ж дня складено протокол про адміністративне правопорушення. Крім цього, щодо позивача ОСОБА_1 видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.12.2014 року, у зв'язку з тим, що позапланова перевірка не була проведена. На підставі документів і матеріалів складених під час здійснення позапланової перевірки та пояснень осіб, що були присутні під час розгляду справи, заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - начальника Інспекційного управління № 1 ОСОБА_4 на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 (п'ять тисяч сто) грн. 00 коп., про що винесено Постанову № А-0601/1 від 06.01.2015 року про визнання позивача ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Відповідач вважає, що посадові особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області діяли на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений законодавством у сфері містобудівної діяльності. Адміністративний позов вважають необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Просили у задоволенні позову відмовити повністю.

Крім того, представник відповідача надав суду клопотання про залишення позову без розгляду у зв'язку з пропущенням строку звернення до суду за захистом порушених прав.

Судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

01.12.2014 року прокуратурою Київської області на адресу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було надіслано звернення гр. ОСОБА_6 щодо виконання позивачем будівельних робіт на об'єкті будівництва за адресою: Київська область, м. Сквира, вул. Ч. Площа, 1 без документів, що дають право на виконання таких робіт. З метою встановлення фактичних обставин справи, департаментом видано направлення для проведення позапланової перевірки від 22.12.2014 року № 276.14/02. Вказані обставини не заперечуються позивачем по справі.

24.12.2014 року головним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 складено ОСОБА_2 про недопущення посадових осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.Із змісту зазначеного акта випливає, що він складений у присутності гр. ОСОБА_1, та про те, що гр. ОСОБА_1 (замовник будівництва за адресою: вул. Ч. Площа, 1, м. Сквира,Київська область) не допустив посадових осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на об'єкт будівництва за вказаною адресою для проведення позапланової перевірки, чим порушив положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. У графі «примірник припису одержав» у присутності невідомої особи ОСОБА_7 зазначено «замовник будівництва гр.ОСОБА_1 від підпису відмовився».

Також, 24.12.2014 рокуголовним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 складено Протокол 2-Л-А-2412/4 про адміністративне правопорушення стосовно гр. ОСОБА_1 (місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1). У графі "Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності" відповідні пояснення відсутні. У графі "Підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності" невідомою особою зроблена позначка "від підпису відмовився". У графах "Свідки правопорушення", "Підпис" та "адреса проживання свідка" зазначено прізвище, ім'я та по батькові невідомої особи ОСОБА_7 та невідомий підпис, оскільки адреси проживання даного свідка не вказано. У графі «Другий примірник протоколу отримав» невідомою особою зроблена позначка «від отримання протоколу гр. ОСОБА_1 відмовився».

Зазначеним протоколом призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення на 06.01.2015 року о 14 год. 30 хв. у приміщенні Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області за адресою: 01133, м.Київ, ОСОБА_8 Українки, 26.

Крім цього, 24.12.2014 рокуголовним державним інспектором Інспекційного відділу №1 Інспекційного управління № 2 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 складено Припис № С-2412/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким від гр.ОСОБА_1 вимагається забезпечити доступ посадової особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до об'єкта будівництва на вул.Червона Площа, 1 у м. Сквира Київської області та усунути допущені правопорушення до 20.01.2015 року згідно вимог чинного законодавства. Про виконання даного припису вимагалось повідомити Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області до 20.01.2015 року. У графі «Примірник припису одержав» невідомою особою зазначено «від одержання припису гр. ОСОБА_1 відмовився».

ОСОБА_2 перевірки, Протокол 2-Л-А-2412/4 та Припис № С-2412/6 від 24.12.2014 року позивач ОСОБА_1 одержав рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення 04.01.2015 року, що ним не заперечується.

06.01.2015 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення - акта перевірки від 06.09.2013 року, припису від 06.09.2013 року та протоколу від 06.09.2013 року та як вказано - матеріалами фотофіксації, заступником директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - начальником Інспекційного управління № 1 ОСОБА_4прийнято Постанову № А-0601/1 від 06.01.2015 року про визнання гр. ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 (п'ять тисяч сто) грн. 00 коп.

Примірник зазначеної постанови позивач ОСОБА_1 також одержав рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення 14.01.2015 року, що ним не також заперечується.

Надаючи правову оцінку відносинам, що склалися між сторонами, суд зважає на наступне.

Здійснення державного архітектурно-будівельного контролю регулюється Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законом України "Про основи містобудування" № 2780-XII від 16.11.1992 року, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17.02.2011 р. (далі - Закон №3038-VI), Законом України "Про архітектурну діяльність" № 687-XIV від 20.05.1999 року, Законом України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" № 208/94 від 14.10.1994 р., Постановою КМУ від 06.04.1995р. № 244 "Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Порядок № 244) та Постановою КМУ від 23.05.2011р. № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (далі - Порядок № 553), та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.

Правові, економічні, соціальні та організаційні засади містобудівної діяльності в Україні регулюються Законом України "Про основи містобудування" № 2780-XII від 16.11.1992 року.

Відповідно до статті 1 цього Закону містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва - встановлена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), яким визначено не тільки права інспекції ДАБК та її посадових осіб (пункт 11 Порядку №553), а й їх обов'язки під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю і т.д. (пункт 12 Порядку № 553).

Згідно з ч.9 Порядку № 553 - державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Права суб'єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль визначені у частині 13 Порядку № 553.

У відповідності до ч. 2 статті 41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" проведення архітектурно-будівельного контролю - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов'язкові для виконання приписи в тому числі і щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначається Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Щодо вимог позивача про визнання протиправною і скасування Постанови № А-0601/1 від 06.01.2015 року заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - начальника Інспекційного управління № 1 ОСОБА_4 про накладення адміністративне стягнення за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 (п'ять тисяч сто) грн. 00 коп., суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Положеннями ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яка кореспондується з пунктом 11 Порядку № 553, унормовано, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки.

Пунктом 14 цього ж Порядку встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний:

допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

Положеннями пункту 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 зазначеного Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

Крім цього, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до ч 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається із Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року № 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.07.2012 року за № 1116/21428) (із змінами і доповненнями) в ОСОБА_2 про недопущення посадових осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції на об'єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 24.12.2014 року дійсно відсутні відомості про те: 1) хто і в який час був присутній на об'єкті будівництва; 2) яких посадових осіб вказаних інспектором в акті, з якої організації, в який спосіб і з яких мотивів позивачем не було допущено на об'єкт будівництва, наявність чи відсутність вимог інспектора до позивача щодо надання ним пояснень з приводу недопущення до перевірки; не зазначено: 3) назви об'єкта будівництва, найменування підприємства будівельної галузі, на які не допускаються посадові особи інспекції, та їх місцезнаходження, а також у матеріалах справи відсутні відомості щодо самого будівництва об'єкта; не зазначено: 4) підстав визнання позивача замовником об'єкта будівництва, оскільки відповідно до ОСОБА_2 від 23.12.1994 року та Витягу з рішення виконкому Сквирської міської ради від 1998 року, що містяться у матеріалах справи, будинок № 1 по вул. Ч. Площа у м. Сквира був побудований до 1900 року та є спільною частковою власністю співвласників; не зазначено: 5) про огородження будинку за вищевказаною адресою, що є наслідком відсутності доступу до нього інспектора

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У порушення ст. 256 КУпАП у Протоколі про адміністративне правопорушення 2-Л-А-2412/4 від 24.12.2014 року не зазначено: 1) час вчинення адміністративного правопорушення та конкретну суть адміністративного правопорушення; 2) пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки записи даної особи у вказаній графі відсутні, а також відсутні записи інспектора про причину відмови позивача від надання пояснень; 3) при складенні протоколу позивачу не роз'яснено його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, оскільки відмітки у протоколі інспектором вчинені не були (підпис відсутній).

Проаналізувавши представлені документи, суд приходить до висновку про допущення відповідачем грубих порушень норм чинного законодавства при проведенні контролюючого заходу - позапланової перевірки.

Так, суттєвим суд визнає той факт, що жодного фіксування процесу проведення перевірки чи інших доказів присутності представників Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекціїу Київській області на об'єкті перевірки відповідачем не надано, оскільки, крім того, відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яка кореспондується з пунктом 11 Порядку № 553, інспектор Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекціїу Київській області при посиланні на Постанову № А-0601/1 від 06.01.2015 року не скористався правом здійснити фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки, оскільки такі докази у матеріалах справи відсутні.

Складені акт перевірки, припис та протокол про правопорушення містять інформацію про присутність під час проведення перевірки за адресою: вул.Червона Площа, 1, м.Сквира Київської області позивача ОСОБА_1, проте всупереч ч. 2 ст. 70 КАС України вказані обставини відповідачем належним чином не підтверджені конкретними доказами.

Таким чином, суд вважає, що відповідачем порушено право позивача ОСОБА_1 на обізнаність з приводу проведення перевірки, присутність при її проведенні, наданні пояснень, висловленні заперечень щодо встановлених фактів порушень. Крім того, порушено право знати про дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статті 19 Конституції України та ч. 1 ст. 9 КАС України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як передбачено ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, як суб'єкт владних повноважень, з урахуванням всіх встановлених фактичних обставин по справі та вимог законодавства, не довів правомірність своїх дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КУпАП, постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено, зокрема, особою, щодо якої її винесено.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, постанову органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

З урахуванням встановлених обставин, суд вважає, що дії відповідача як при приведенні перевірки, так і при оформленні її результатів суперечили нормами чинного законодавства, а тому заявлені вимоги підлягають задоволенню.

Щодо заперечень відповідача з приводу пропущення позивачем строку звернення до суду за захистом порушених прав, суд враховує наступне.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 146, ч. 5 ст. 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого рішенням Ради суддів України від 22 жовтня 2010 року № 12, та з метою вдосконалення діловодства Наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 року за №173 було затверджено Інструкцію з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ (набрав чинності з 01.01.2014 року) (далі - Наказ).

Згідно абз.1 п. 2.2 Наказу приймання та реєстрація вхідної кореспонденції, яка надається особисто, забезпечується канцелярією суду (відповідним структурним підрозділом апарату суду).

Відповідно до п. 1.8 Наказу в апараті суду визначається особа, відповідальна за ведення діловодства (за потреби - в кожному структурному підрозділі суду), яка забезпечує облік і проходження документів у строки, що передбачені чинним законодавством або самим документом; звітує перед керівництвом про стан виконання документів.

У п. 1.6 Наказу зазначено, що відповідальність за стан та організаційне забезпечення діловодства в суді покладається на керівника апарату суду, а в разі його відсутності - на заступника керівника апарату суду або особу, яка виконує його обов'язки.

А за п. 1.5 Наказу контроль за ефективністю діяльності апарату суду здійснюється головою суду.

Абзацом 2 п. 2.2 Наказу передбачено, що приймання кореспонденції від осіб, які беруть участь у справі (їх представників або кур'єра), здійснюється за пред'явленням оригіналу документа, що посвідчує особу (документа, що підтверджує повноваження представника або належність його до організації-відправника). У разі непред'явлення таких документів або пред'явлення таких, що не оформлені відповідно до вимог чинного законодавства, кореспонденція не приймається.

Відповідно до абз. 2 п. 2.1 Наказу кожний вхідний документ реєструється в суді лише один раз.

Як зазначено у п. 2.3 Наказу за зверненням особи, яка подала документ до суду, на першій сторінці наданої нею копії працівник апарату суду, який прийняв документ, проставляє під текстом (а в разі відсутності такої можливості - на іншому вільному місці) штамп суду (реєстраційну позначку - штрих-код) (Додаток 1) із зазначенням дати (у разі необхідності - часу) отримання документа, своєї посади, прізвища та підпису і повертає копію особі.

Як вбачається із матеріалів справи, доказ прийняття вхідної кореспонденції судом підтверджений відтиском штампу суду з датою отримання документа та підписом (що, зокрема, встановлено ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 31.01.2015 року за наслідками оскарження ухвали Сквирського районного суду Київської області від 21.01.2015 року у справі № 376/118/15-а, та не заперечується відповідачем), а також не суперечить вимогам пунктів 2.1, 2.2 та 2.3 Наказу, а також всупереч ч. 2 ст. 71 КАС України не спростовується відповідачем по справі.

Таким чином, суд вважає, що наявні підстави для визнання поважною причини, по якій позовна заява була подана після закінчення відповідного процесуального строку, а строку таким, що підлягає поновленню.

Оскільки судове рішення ухвалене на користь позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, суд відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України присуджує стягнути з Державного бюджету України на користь позивача судовий збір в сумі 73,08 грн.

Керуючись ст.ст. 19, 55 Конституції України, ст.ст. 188-42, 245, 251, 256, 280, 287, 288 КУпАП, ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17.02.2011 р., ст.ст. 2, 6, 9, 11, 14, 17, 70, 71, 72, 79, 86, 94, 98, 99, 100, 102, 103, 122, 158-163, 167, 185, 186, 254 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити строк звернення до суду.

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати Постанову № А-0601/1 від 06.01.2015 року заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - начальника Інспекційного управління № 1 ОСОБА_4 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 (п'ять тисяч сто) грн. 00 коп. за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 73,08 (сімдесят три) грн. 08 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Сквирський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя: ОСОБА_9