Справа № 810/2385/15
Суддя: Волков А.С.
Дата ухвалення: 2015-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

23 червня 2015 року 810/2385/15

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий - суддя Волков А.С.,

фіксування судового засідання технічними засобами та ведення журналу забезпечував секретар судового засідання Гузік М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ясенсвіт" до Київської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Ясенсвіт" з позовом до Київської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування:

рішення Київської митниці ДФС від 04.03.2015 № 12513005/2015/610015/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 26.05.2015 № 125130005/2015/00034;

рішення Київської митниці ДФС від 19.03.2015 № 12513005/2015/610021/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.05.2015 № 125130005/2015/00043;

рішення Київської митниці ДФС від 20.03.2015 № 12513005/2015/610022/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.05.2015 № 125130005/2015/00044;

рішення Київської митниці ДФС від 31.03.2015 № 12513005/2015/610024/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.05.2015 № 125130005/2015/00047;

рішення Київської митниці ДФС від 20.04.2015 № 12513005/2015/610030/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.05.2015 № 125130005/2015/00056.

Крім того, позивач просив суд зобов'язати відповідача визначити митну вартість товару, що зазначена в оспорюваних рішеннях про коригування митної вартості товарів, за основним методом (за ціною договору (контракту)) у розмірі, вказаному позивачем.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що при митному оформленні товару, який ввозився на територію України, визначив його митну вартість за основним методом - за ціною договору (контракту), заявив цей показник у деклараціях митної вартості, до яких додав документи, що її підтверджують згідно з переліком, визначеним Митним кодексом України. Однак, на думку позивача, митний орган безпідставно не погодився із заявленою декларантом митною вартістю товару, визначеною за ціною договору (контракту), та незаконно прийняв рішення про коригування митної вартості товару із застосуванням другорядних методів та про відмову у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів.

Як стверджував позивач, він не погодився з рішеннями митного органу про коригування заявленої митної вартості товару, але з метою випуску задекларованого товару у вільний обіг подав до митного органу нові митні декларації, в яких скоригував митну вартість товару з урахуванням рішень митного органу, сплатив митні платежі та перерахував на депозитний рахунок державного казначейства різницю між сумою митних платежів (гарантійне зобов'язання), обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною митним органом. У подальшому позивач скористався наданим законом правом і звернувся до суду з даним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення митного органу про коригування митної вартості, про відмову у прийнятті митної декларації (оформлене карткою відмови), а також про зобов'язати відповідача визначити митну вартість за основним методом. В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали, просили суд задовольнити адміністративний позов.

Відповідач позову не визнав, в обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що під час митного оформлення задекларованого товару інспектор митного органу, який здійснював митне оформлення товару, встановив що подані позивачем документи містять розбіжності, а також не містять повної інформації про митну вартість та її складові частини. Як стверджував відповідач, надані позивачем документи виявились недостатніми для визнання заявленої позивачем митної вартості за основним методом, тому митний орган законно та обґрунтовано прийняв рішення про коригування митної вартості, підстави для його скасування відсутні. У судовому засіданні представник відповідача підтримав заперечення проти позову, просив суд відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ясенсвіт" є юридичною особою, що зареєстрована 01.09.2003.

У березні-квітні 2015 року позивач здійснював ввезення на територію України товару (упаковки паперові для яєць), придбаних у компанії Huhtamaki Иeskб republikaa.s. (Чеська Республіка) на підставі контракту від 10.12.2012 № 2013/LV01 (із додатковими угодами), специфікацій до нього від 25.02.2015 № 2, від 17.03.2015 № 3, від 27.03.2015 № 4 та від 09.04.2015 № 5, рахунку фактури (комерційного інвойсу) від 25.02.2015 № 22900, митне оформлення якого здійснювалось через Київську митницю ДФС (митний пост "Святошин").

Відповідно до умов контракту від 10.12.2012 № 2013/LV01 постачальник зобов'язувався передати у власність покупця, а покупець зобов'язувався прийняти та сплатити відповідно до договору упаковку для яєць марки "ТОР 10", "Ефект 10" та "Ефект плюс 10", відповідного асортименту, розміру, строків та ціни, вказаних в специфікаціях до договору на кожну партію товару, які є його невід'ємною частиною. Ціна товару встановлена в Євро, включаючи вартість товару, упаковки, маркування, завантаження, митного оформлення для експорту, а також оформлення необхідних експортних та транспортних документів і вказана у специфікації. Доставка товару здійснюється автотранспортом на умовах FCA у відповідності до Інкотермс-2010, які визначаються сторонами у специфікації.

Також у березні 2015 року позивач здійснював ввезення на територію України товару (упаковки паперові для яєць), придбаних у компанії Brodrene Hartmanna.s. (Данія) на підставі контракту від 01.04.2013 № 13 (із додатковими угодами), специфікацій до нього від 25.02.2015 № 2, від 17.03.2015 № 3, від 27.03.2015 № 4 та від 09.04.2015 № 5, рахунку фактури (комерційного інвойсу) від 16.03.2015 № 396058/1, митне оформлення якого здійснювалось через Київську митницю ДФС (митний пост "Святошин").

Відповідно до умов контракту від 01.04.2013 № 13 постачальник зобов'язувався поставити (передати право власності) покупцеві товар, а покупець оплатити товар: паперові упаковку для яєць. Детальний опис товарів наведений у специфікаціях до договору, які його невід'ємною частиною. Постачальник зобов'язувався поставити покупцеві товар на умовах СРТ у відповідності до Інкотермс-2010.

1. З метою митного оформлення вказаного імпортованого товару позивач подав до Київської митниці ДФС митну декларацію (МД) від 02.03.2015 №12530005/2015/541599, в якій задекларував товар (упаковки паперові бугорчаті для яєць, марки «ТОР 10», «ЭФФЕКТ 10» та «ЭФФЕКТ ПЛЮС 10»), заявив його вартість у загальній сумі 10082,24 Євро, що в національній валюті України за офіційним курсом НБУ на дату митного оформлення (курс EUR: 31,419523) становить 297953,24 грн., та визначив код товару згідно з УКТЗЕД. Загальна вага нетто імпортованого товару склала 8841,12 кг.

До вказаної митної декларації позивач також додав пакет документів (перелічені у графі 44 МД), що необхідний для розмитнення товару, а саме: контракт від 10.12.2012 № 2013/LV01 (код 4104); додатки до контракту (код 4103); рахунок фактуру (інвойс) від 25.02.2015 № 22900 (код 3105); транспортні перевізні документи (довідку про транспортні витрати від 25.02 2015 № б/н (3007); прайс-лист виробника товару б/н (3014); пакувальний лист (код 3141); міжнародну автомобільну накладну (СMR) 000219 (код 2730); розрахунок ціни (калькуляцію) б/н (код 3021); копію митної декларації країни виробника 15CZ63000026X0XGV9 (код 9610); сертифікат про позитивні результати здійснення радіологічного контролю товару №2730 (код 5504); сертифікат про походження товару № 540261 (код 7011).

У наданих декларантом документах не було виявлено розбіжностей, ознак підробки або відсутності певних відомостей, що не дозволяли б встановити та перевірити числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як вже зазначалось, згідно з даними вказаної митної декларації контрактна вартість товарів становила 10082,24 Євро на умовах поставки FCA (згідно з умовами Інкотермс це означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця). Задекларована митна вартість товару (упаковки паперові бугорчаті для яєць марок "EffectPlus 10", "EffectPlus 6" на ін.) визначена на рівні від 45,00 до 65,70 Євро за 1000 шт., загальна митна вартість з урахуванням додаткових складових (транспортних витрат) визначена декларантом у розмірі 10623,30 Євро.

4 березня 2015 року інспектор митного органу, який здійснював митні процедури, з метою перевірки відомостей про заявлену митну вартість задекларованого товару витребував від декларанта додаткові документи, а саме: платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; прайс-лист виробника товару відповідно до заявлених умов поставки. Ці обставини відображено в рішенні про коригування митної вартості товарів від 04.03.2015 № 12513005/2015/610015/1, цей факт також не заперечувався сторонами.

Як встановлено судом, приводом для витребування від декларанта додаткових документів стала та обставина, що на думку інспектора митного органу подані позивачем документи містять розбіжності, а також не містять повної інформації про митну вартість та її складові частини.

Під час судового розгляду таких розбіжностей у документах позивача, що подавались до митного оформлення товару, судом не виявлено.

4 березня 2015 року Київська митниця ДФС прийняла рішення від 04.03.2015 № 12513005/2015/610015/1 щодо коригування митної вартості товарів, згідно з яким вартість задекларованого товару була визначена за резервним методом в сумі 1,72 Євро за одиницю товару (кг) на загальну суму 15206,73 Євро.

Як убачається з рішення, митний орган зазначив, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, оскільки у наданих декларантом містяться розбіжності та не містяться всі відомості щодо підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, а саме: ціна прохідного інвойсу відрізняється від інвойсу, виставленого продавцем; в наданому прайс-листі умови поставки відрізняються від умов поставки в довідці про транспортні витрати та рахунку-фактурі на транспортні витрати.

Оскільки позивач відмовився надати додаткові документи з мотивів їх відсутності (а саме неможливості надати банківську виписку у зв'язку з тим, що контрактом передбачена оплата по факту поставки), посадовою особою митного органу прийнято рішення про відмову у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлене карткою від 26.05.2015 № 125130005/2015/00034.

Як вже зазначалось, під час судового розгляду розбіжностей у документах позивача, що подавались до митного оформлення товару, судом не виявлено.

У подальшому позивач подав до Київської митниці ДФС нову митну декларацію, в якій відкоригував митну вартість товару з урахуванням рішення митного органу щодо коригування митної вартості, сплатив до державного бюджету всі митні платежі, у тому числі й різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом (дані обставини не заперечувались сторонами та підтверджуються відповідними відмітками на митній декларації), у зв'язку з чим уповноваженою особою Київської митниці ДФС прийнято рішення про завершення митного оформлення товару позивача, пропуск його на митну територію України та випуск у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом за ціною договору, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, склала 32707,93 грн.

2. З метою митного оформлення імпортованого товару позивач також подав до Київської митниці ДФС митну декларацію (МД) від 18.03.2015 №12530005/2015/542060, в якій задекларував товар (упаковки паперові бугорчаті для яєць, артикули R332811, R330811, R330811-E045), заявив його митну вартість у загальній сумі 8145,90 Євро, що в національній валюті України за офіційним курсом НБУ на дату митного оформлення (курс EUR: 23,49) становить 208314,74 грн., та визначив код товару згідно з УКТЗЕД. Загальна вага нетто імпортованого товару склала 8295,273 кг.

До вказаної митної декларації позивач також додав пакет документів (перелічені у графі 44 МД), що необхідний для розмитнення товару, а саме: контракт від 01.04.2013 № 13 (код 4104); додатки до контракту (код 4103); рахунок фактуру (інвойс) від 25.02.2015 № 396058/1 (код 3105); транспортні (перевізні) документи (довідку про транспортні витрати від 25.02 2015 № б/н (3007); прайс-лист виробника товару б/н код (3014); пакувальний лист (код 3141); міжнародну автомобільну накладну СMR 151908 (код 2730); розрахунок ціни (калькуляцію) б/н (код 3021); копію митної декларації країни виробника 15НU33DO (код 9610); сертифікат про позитивні результати здійснення радіологічного контролю товару №2730 (код 5504); декларацію про походження товару № 396058/1 (код 7014).

У наданих декларантом документах не було виявлено розбіжностей, ознак підробки або відсутності певних відомостей, що не дозволяли б встановити та перевірити числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як вже зазначалось, згідно з даними вказаної митної декларації контрактна вартість товарів становила 8145,90 Євро на умовах поставки СРТ (згідно з умовами Інкотермс це означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику та зобов'язаний оплатити витрати, пов'язані з перевезенням товару до названого пункту призначення; у свою чергу покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізнику). Задекларована митна вартість товару (упаковки паперові бугорчаті для яєць, артикули R332811, R330811, R330811-E045) визначена в розмірі 45,00 Євро за 1000 шт., загальна сума з урахуванням додаткових складових (транспортних витрат) визначена в розмірі 8869,74 Євро.

19 березня 2015 року інспектор митного органу, який здійснював митні процедури, з метою перевірки відомостей про заявлену митну вартість задекларованого товару витребував від декларанта додаткові документи, а саме: прайс-лист виробника, виписки з бухгалтерських та банківських документів; висновок експертної організації щодо вартості товарів. Ці обставини відображені в рішенні про коригування митної вартості товарів від 19.03.2015 № 12513005/2015/610021/1, цей факт також не заперечувався сторонами.

Як встановлено судом, приводом для витребування від декларанта додаткових документів стала та обставина, що на думку інспектора митного органу подані позивачем документи містять розбіжності, а також не містять повної інформації про митну вартість та її складові частини.

Однак, під час судового розгляду таких розбіжностей у документах позивача, що подавались до митного оформлення товару, судом не виявлено.

19 березня 2015 року Київська митниця ДФС прийняла рішення від 19.03.2015 № 12513005/2015/610021/1 щодо коригування митної вартості товарів, згідно з яким вартість задекларованого товару була визначена в сумі 1,1255 Євро за одиницю товару (кг) на загальну суму 9336,33 Євро за методом "за ціною договору щодо ідентичних товарів з урахуванням наявної у митного органу інформації".

Як убачається з рішення, митний орган зазначив, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, оскільки у наданих декларантом містяться розбіжності та не містяться всі відомості щодо підтвердження числових значень складових митної вартості товарів.

Проте, у графі 33 рішенні жодні відомості про виявлені розбіжності та про те, які саме відомості виявились відсутніми, не наведено, а під час судового розгляду жодних розбіжностей у документах, поданих позивачем, не виявлено.

Оскільки позивач відмовився надати додаткові документи з мотивів їх відсутності (а саме, неможливості надати банківську виписку у зв'язку з тим, що контрактом передбачено оплату по факту поставки), посадовою особою митного органу прийнято рішення про відмову у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлене карткою від 28.05.2015 № 125130005/2015/00043.

У подальшому позивач подав до Київської митниці ДФС нову митну декларацію, в якій відкоригував митну вартість товару з урахуванням рішення митного органу щодо коригування митної вартості, сплатив до державного бюджету всі митні платежі, у тому числі й різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом (дані обставини не заперечувались сторонами та підтверджуються відповідними відмітками на митній декларації), у зв'язку з чим уповноваженою особою Київської митниці ДФС прийнято рішення про завершення митного оформлення товару позивача, пропуск його на митну територію України та випуск у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом за ціною договору, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, склала 3248.50 грн.

3. З метою митного оформлення імпортованого товару позивач також подав до Київської митниці ДФС митну декларацію (МД) від 19.03.2015 №12530005/2015/542088, в якій задекларував товар (упаковки паперові бугорчаті для яєць, марки «ЭФФЕКТ 10», «ЭФФЕКТ ПЛЮС 10», «ЕФФЕКТ 15» та ін), заявив його вартість у загальній сумі 10429,65 Євро, що в національній валюті України за офіційним курсом НБУ на дату митного оформлення (курс EUR: 24,78) становить 258406,40 грн., та визначив код товару згідно з УКТЗЕД. Загальна вага нетто імпортованого товару склала 9172,68 кг.

До вказаної митної декларації позивач також додав пакет документів (перелічені у графі 44 МД), що необхідний для розмитнення товару, а саме: контракт від 10.12.2012№ 2013/LV01. (код 4104); додатки до контракту (код 4103); рахунок фактуру (інвойс) від 25.02.2015 № 23378 (код 3105); транспортні перевізні документи (довідку про транспортні витрати від 25.02 2015 № б/н (3007); договір контракт про перевезення ЯС -24/01/13-1 (код 4301); прайс-лист виробника товару б/н (3014); пакувальний лист (код 3141); міжнародну автомобільну накладну СMR 000219 (код 2730); розрахунок ціни (калькуляцію) б/н (код 3021); сертифікат про позитивні результати здійснення радіологічного контролю товару №2730 (код 5504); сертифікат про походження товару загальної форми 540357 (код 7011); копію митної декларації країни відправлення 15CZ12EV6 (код 9610).

У наданих декларантом документах не було виявлено розбіжностей, ознак підробки або відсутності певних відомостей, що не дозволяли б встановити та перевірити числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як вже зазначалось, згідно з даними вказаної митної декларації контрактна вартість товарів становила 10429,65 Євро на умовах поставки FCA (згідно з умовами Інкотермс це означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця). Задекларована митна вартість товару (упаковки паперові бугорчаті для яєць марок "Effect 10", "Effect15" на ін.) визначена на рівні від 45,00 до 85,00 Євро за 1000 шт.

4 березня 2015 року інспектор митного органу, який здійснював митні процедури, з метою перевірки відомостей про заявлену митну вартість задекларованого товару витребував від декларанта додаткові документи, а саме: платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; прайс-лист виробника товару відповідно до заявлених умов поставки. Ці обставини відображено в рішенні про коригування митної вартості товарів від 04.03.2015 № 12513005/2015/610015/1, цей факт також не заперечувався сторонами.

Як встановлено судом, приводом для витребування від декларанта додаткових документів стала та обставина, що на думку інспектора митного органу подані позивачем документи містять розбіжності, а також не містять повної інформації про митну вартість та її складові частини.

Однак, під час судового розгляду таких розбіжностей у документах позивача, що подавались до митного оформлення товару, судом не виявлено.

20 березня 2015 року Київська митниця ДФС прийняла рішення від 20.03.2015 № 12513005/2015/610022/1 щодо коригування митної вартості товарів, згідно з яким вартість задекларованого товару була визначена в сумі 1,7378 Євро за одиницю товару (кг) на загальну суму 15940,28 Євро згідно з методом "за ціною договору щодо ідентичних товарів з урахуванням наявної у митного органу інформації". Як убачається з графи 33 рішення, митний орган визначив митну вартість товару виходячи з наявної інформації на рівні від 69,00 до 88,70 Євро за тис. штук товару.

У рішенні митний орган зазначив, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, оскільки у наданих декларантом містяться розбіжності та не містяться всі відомості щодо підтвердження числових значень складових митної вартості товарів.

Проте, у графі 33 рішенні жодні відомості про виявлені розбіжності та про те, які саме відомості виявились відсутніми, не наведено, а під час судового розгляду жодних розбіжностей у документах, поданих позивачем, не виявлено.

Оскільки позивач відмовився надати додаткові документи з мотивів їх відсутності (а саме неможливості надати бухгалтерську виписку у зв'язку з тим, що контрактом передбачена післяплата), посадовою особою митного органу прийнято рішення про відмову у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлене карткою від 28.05.2015 № 125130005/2015/00044.

У подальшому позивач подав до Київської митниці ДФС нову митну декларацію, в якій відкоригував митну вартість товару з урахуванням рішення митного органу щодо коригування митної вартості, сплатив до державного бюджету всі митні платежі, у тому числі й різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом (дані обставини не заперечувались сторонами та підтверджуються відповідними відмітками на митній декларації), у зв'язку з чим уповноваженою особою Київської митниці ДФС прийнято рішення про завершення митного оформлення товару позивача, пропуск його на митну територію України та випуск у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом за ціною договору, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, склала 31082,43 грн.

4. З метою митного оформлення імпортованого товару позивач також подав до Київської митниці ДФС митну декларацію (МД) від 30.03.2015 №12530005/2015/542424, в якій задекларував товар (упаковки паперові бугорчаті для яєць, марки «ТОП 10», «ЭФФЕКТ ПЛЮС 10»та ін.), заявив його вартість у загальній сумі 7809,56 Євро, що в національній валюті України за офіційним курсом НБУ на дату митного оформлення (курс EUR: 25,80) становить 201493,22 грн., та визначив код товару згідно з УКТЗЕД. Загальна вага нетто імпортованого товару склала 7573,16 кг.

До вказаної митної декларації позивач також додав пакет документів (перелічені у графі 44 МД), що необхідний для розмитнення товару, а саме: контракт від 10.12.2012 № 2013/LV01(код 4104); додатки до контракту (код 4103); рахунок фактуру (інвойс) від 25.02.2015 № 23378 (код 3105); транспортні документи (довідку про транспортні витрати від 25.02 2015 № б/н (3007); калькуляцію транспортних витрат б/н (3006); договір перевезення ЯС -24/01/13-1 (код 4301); прайс-лист виробника товару б/н (3014); пакувальний лист (код 3141); міжнародну автомобільну накладну СMR 000219 (код 2730); розрахунок ціни (калькуляцію) б/н (код 3021); сертифікат про позитивні результати здійснення радіологічного контролю товару №2730 (код 5504); сертифікат про походження товару загальної форми 540402 (код 7011); копію митної декларації країни відправлення 15CZ6300002K7A2HR7 (код 9610).

У наданих декларантом документах не було виявлено розбіжностей, ознак підробки або відсутності певних відомостей, що не дозволяли б встановити та перевірити числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як вже зазначалось, згідно з даними вказаної митної декларації контрактна вартість товарів становила 7809,56 Євро на умовах поставки FCA (згідно з умовами Інкотермс це означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця). Задекларована митна вартість товару (упаковки паперові бугорчаті для яєць марок «ТОП 10», «ЭФФЕКТ ПЛЮС 10» та ін.) визначена на рівні від 44,00 до 46,00 Євро за 1000 шт.

31 березня 2015 року інспектор митного органу, який здійснював митні процедури, з метою перевірки відомостей про заявлену митну вартість задекларованого товару витребував від декларанта додаткові документи, а саме: копію митної декларації країни відправлення з перекладом; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями. Ці обставини відображено в рішенні про коригування митної вартості товарів від 31.03.2015 № 12513005/2015/610024/1, цей факт також не заперечувався сторонами.

Як встановлено судом, приводом для витребування від декларанта додаткових документів стала та обставина, що на думку інспектора митного органу подані позивачем документи містять розбіжності, а також не містять повної інформації про митну вартість та її складові частини.

Однак, під час судового розгляду таких розбіжностей у документах позивача, що подавались до митного оформлення товару, судом не виявлено.

30 березня 2015 року Київська митниця ДФС прийняла рішення від 31.03.2015 № 12513005/2015/610024/1 щодо коригування митної вартості товарів, згідно з яким вартість задекларованого товару була визначена в сумі 1,5485 Євро за одиницю товару (кг) на загальну суму 11727,04 Євро згідно з методом "за ціною договору щодо ідентичних товарів з урахуванням наявної у митного органу інформації". Як убачається з графи 33 рішення, митний орган визначив митну вартість товару виходячи з наявної інформації на рівні від 69,00 до 70,50 Євро за тис. штук товару.

У рішенні митний орган зазначив, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, оскільки у наданих декларантом містяться розбіжності та не містяться всі відомості щодо підтвердження числових значень складових митної вартості товарів.

Проте, у графі 33 рішенні жодні відомості про виявлені розбіжності та про те, які саме відомості виявились відсутніми, не наведено, а під час судового розгляду жодних розбіжностей у документах, поданих позивачем, не виявлено.

Оскільки позивач відмовився надати додаткові документи з мотивів їх відсутності (а саме неможливості надати бухгалтерську виписку у зв'язку з тим, що контрактом передбачена післяплата), посадовою особою митного органу прийнято рішення про відмову у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлене карткою від 28.05.2015 № 125130005/2015/00047.

В подальшому позивач подав до Київської митниці ДФС нову митну декларацію, в якій відкоригував митну вартість товару з урахуванням рішення митного органу щодо коригування митної вартості, сплатив до державного бюджету всі митні платежі, у тому числі й різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом (дані обставини не заперечувались сторонами та підтверджуються відповідними відмітками на митній декларації), у зв'язку з чим уповноваженою особою Київської митниці ДФС прийнято рішення про завершення митного оформлення товару позивача, пропуск його на митну територію України та випуск у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом за ціною договору, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, склала 21279.25 грн.

5. З метою митного оформлення імпортованого товару позивач також подав до Київської митниці ДФС митну декларацію (МД) від 15.04.2015 №12530005/2015/542888, в якій задекларував товар (упаковки паперові бугорчаті для яєць, марки «ТОП 10», «ЭФФЕКТ ПЛЮС 10» та ін.), заявив його вартість у загальній сумі 7809,56 Євро, що в національній валюті України за офіційним курсом НБУ на дату митного оформлення (курс EUR: 25,80) становить 201493,22 грн., та визначив код товару згідно з УКТЗЕД. Загальна вага нетто імпортованого товару склала 8694,02 кг.

До вказаної митної декларації позивач також додав пакет документів (перелічені у графі 44 МД), що необхідний для розмитнення товару, а саме: контракт від 10.12.2012№ 2013/LV01. (код 4104); додатки до контракту (код 4103); рахунок фактуру (інвойс) від 25.02.2015 № 23894 (код 3105); висновок про вартісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованою експортною організацією Ц-154(код 3016); транспортні перевізні документи (довідку про транспортні витрати від 25.02 2015 № б/н (3007); калькуляцію транспортних витрат б/н (3006); договір контракт про перевезення ЯС -24/01/13-1 (код 4301); прайс-лист виробника товару б/н (3014); пакувальний лист (код 3141); міжнародну автомобільну накладну СMR 000219 (код 2730); розрахунок ціни (калькуляцію) б/н (код 3021); розрахунок ціни (калькуляція) б/н (код 3021); сертифікат про позитивні результати здійснення радіологічного контролю товару №2730 (код 5504); сертифікат про походження товару загальної форми 540470 (код 7011); прибуткову накладну №1005 (код 9000); прибуткову накладну №1146 (код 9000); рахунок фактуру 15/04-2015 (код 9000); копію митної декларації країни відправлення 15CZ6300002СТ6UBP6 (код 9610).

В наданих декларантом документах не було виявлено розбіжностей, ознак підробки або відсутності певних відомостей, що не дозволяли б встановити та перевірити числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як вже зазначалось, згідно з даними вказаної митної декларації контрактна вартість товарів становила 7809,56 Євро на умовах поставки FCA (згідно з умовами Інкотермс це означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця). Задекларована митна вартість товару (упаковки паперові бугорчаті для яєць марок марки «ТОП 10», «ЭФФЕКТ ПЛЮС 10» та ін.) визначена на рівні від 44,00 до 60,00 Євро за 1000 шт.

20 квітня 2015 року інспектор митного органу, який здійснював митні процедури, з метою перевірки відомостей про заявлену митну вартість задекларованого товару витребував від декларанта додаткові документи, а саме: каталоги, специфікації, прейскуранти виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики всіх товарів, зазначених у інвойсі, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Ці обставини відображено в рішенні про коригування митної вартості товарів від 20.04.2015 № 12513005/2015/610030/1, цей факт також не заперечувався сторонами.

Як встановлено судом, приводом для витребування від декларанта додаткових документів стала та обставина, що на думку інспектора митного органу подані позивачем документи містять розбіжності, а також не містять повної інформації про митну вартість та її складові частини.

Однак, під час судового розгляду таких розбіжностей у документах позивача, що подавались до митного оформлення товару, судом не виявлено.

20 квітня 2015 року Київська митниця ДФС прийняла рішення від 20.04.2015 № 12513005/2015/610030/1 щодо коригування митної вартості товарів, згідно з яким вартість задекларованого товару була визначена в сумі 1,7267 Євро за одиницю товару (кг) на загальну суму 15011,96 Євро згідно з методом "за ціною договору щодо ідентичних товарів з урахуванням наявної у митного органу інформації". Як убачається з графи 33 рішення, митний орган визначив митну вартість товару виходячи з наявної інформації на рівні від 69,00 до 88,70 Євро за тис. штук товару.

У рішенні митний орган зазначив, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, оскільки у наданих декларантом містяться розбіжності та не містяться всі відомості щодо підтвердження числових значень складових митної вартості товарів.

Проте, у графі 33 рішенні жодні відомості про виявлені розбіжності та про те, які саме відомості виявились відсутніми, не наведено, а під час судового розгляду жодних розбіжностей у документах, поданих позивачем, не виявлено.

Оскільки позивач відмовився надати додаткові документи, посадовою особою митного органу прийнято рішення про відмову у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлене карткою від 28.05.2015 № 125130005/2015/00056.

В подальшому позивач подав до Київської митниці ДФС нову митну декларацію, в якій відкоригував митну вартість товару з урахуванням рішення митного органу щодо коригування митної вартості, сплатив до державного бюджету всі митні платежі, у тому числі й різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом (дані обставини не заперечувались сторонами та підтверджуються відповідними відмітками на митній декларації), у зв'язку з чим уповноваженою особою Київської митниці ДФС прийнято рішення про завершення митного оформлення товару позивача, пропуск його на митну територію України та випуск у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом за ціною договору, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, склала 28435,63 грн.

У подальшому позивач, не погоджуючись з рішеннями митного органу щодо коригування митної вартості та рішеннями про відмову у прийнятті митної декларації (карткою відмови) звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI, який набув чинності з 01.06.2012, а також положеннями Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

Відповідно до статті 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів статті 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема: код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257 Митного кодексу України).

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами четвертою та п'ятою статті 58 Митного кодексу України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

Згідно із статтею 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. При цьому, декларант зобов'язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (стаття 52 Митного кодексу України).

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за основним методом (тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) та другорядними: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); за резервним. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 53 Митного кодексу України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

В силу частини п'ятої статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу частин першої та другої статті 53 Митного кодексу України вбачається, що Кодекс містить вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондується з положеннями статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Це також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 №3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що в разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Згідно з частинами четвертою та п'ятою статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до частини шостої статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Аналіз положень частини третьої статті 53, частин першої, другої та п'ятої статті 54, статті 58 Митного кодексу України надає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов'язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.

Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов'язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють органу доходів і зборів законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з'ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в частині другій статті 53 Митного кодексу України.

Крім того, пунктами 3.16, 3.17 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур встановлено стандартне правило, що на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства. У випадках, коли окремі підтверджуючі документи не можуть бути представлені разом з декларацією на товари з причин, які визнані митною службою обґрунтованими, вона дозволяє подачу таких документів протягом визначеного періоду часу.

Згідно з частиною третьою статті 54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

В силу приписів частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено).

У даній справі судом встановлено, що приводом для витребування митним органом додаткових документів стало те, що на думку посадових осіб митного органу подані позивачем документи містили розбіжності та не містили повної інформації про митну вартість та її складові частини.

Однак, такі твердження відповідача спростовуються матеріалами справи.

Так, відповідач під час судового розгляду зауважував на суперечності інформації стосовно умов поставки у наданих позивачем для митного оформлення документах, а саме: в довідці про транспортні витрати від 25.02.2015, калькуляції транспортних витрат від 03.03.2015 № б/н та в рахунку-фактурі на транспортні витрати від 03.03.2015 №03/03-2015 вказано вартість транспортних витрат для перевезення вантажу від міста Окріски (Okrisky) до пункту пропуску Шегіні, тоді як відповідно до вказаної у митній декларації інформації поставка здійснюється за умов FCA-Pribyslavice.

Як було зазначено вище, за умовами контракту від 10.12.2012 № 2013/LV01 доставка товару здійснюється автотранспортом на умовах FCA у відповідності до Інкотермс-2010, які обговорюються сторонами у специфікації. При цьому відповідно до специфікації від 25.02.2015 № 2 до контракту від 10.12.2012 № 2013/LV01 сторони домовились про поставку товару на умовах FCA (Інкотермс-2010) Pribyslavice 101, 675 21 Okrisky, Чеська Республіка.

Суд також не бере до уваги зауваження відповідача до наданих при митному оформленні прайс-листів, у тому числі щодо відмінності цін, оскільки чинне законодавство не передбачає жодних вимог до прейскурантів, а діяльність з їх оформлення, надання й акцепту вирішується виключно в межах ділового обороту.

Отже, відповідач під час розгляду справи не довів суду належними та достатніми доказами тверджень про те, що позивач в деклараціях митної вартості зазначив не всі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, та що надані митному органу документи містили розбіжності, а також не повідомив про те, що декларант вніс до декларації недостовірні або неточні відомості.

У даній справі судом також не встановлено існування яких-небудь обмежень для визначення митної вартості задекларованого товару за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.

Таким чином, суд констатує, що митний орган неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом, визначив митну вартість за другорядними методами. У контексті термінології, що використовується у статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України, це означає, що рішення відповідача про коригування заявленої митної вартості товарів є протиправним.

Із змісту статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України випливає, що в разі задоволення позову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень суд повинен зазначити про це в судовому рішенні та одночасно застосувати один із встановлених законом способів захисту порушеного права позивача: про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень.

Аналіз положень статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України надає підстави для висновку, що визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень є юридичною оцінкою цього рішення, а скасування або визнання нечинним цього рішення - способом захисту порушеного права.

Крім того, перелік способів захисту порушеного права, що наведений у цій статті, не є вичерпним і надає суду право прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень. При цьому, належним способом захисту порушеного права є лише такий спосіб, який відповідає вимогам матеріального закону і призводить до поновлення прав позивача до такого стану, що існував до порушення права, а якщо відновлення такого стану є неможливим - компенсує позивачу шкоду, завдану неправомірним рішенням.

По відношенню до рішень суб'єктів владних повноважень, які є актами індивідуальної дії, спосіб захисту порушеного права у контексті можливості відновлення прав позивача залежить від того, чи є таке рішення діючим (чинним) і таким, що підлягає виконанню, або рішення є таким, що вичерпало свою дію (адміністративний акт є припиненим).

З точки зору дії в часі адміністративні акти діють від моменту набрання ними чинності до їх припинення, а саме: закінчення строку, на який було прийнято акт; припинення дії акта в зв'язку з виконанням його приписів; прийняття нового адміністративного акта з даного питання; відміни, скасування або визнання недійсним (Битяк Ю.П. Адміністративне право України: Підручник. - К.: "Юрінком Інтер", 2005).

У чинному законодавстві України не існує єдиних підходів щодо термінології для визначення механізмів і способів припинення адміністративних актів, не визначено й правових наслідків, які виникають у зв'язку із застосуванням тієї чи іншої юридичної конструкції.

Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 20.05.2013 № 78 "Про судове рішення в адміністративній справі" зробив спробу розмежувати такі способи захисту права як скасування рішення суб'єкта владних повноважень або визнання його нечинним, а також зазначив, що скасування акта суб'єкта владних повноважень застосовується тоді, коли спірний акт не породжує жодних правових наслідків від моменту прийняття такого акта.

Однак, наука адміністративного права виходить з того, що адміністративний акт, який виконано, не може бути відкликано, визнано недійсним або скасовано, якщо його виконання призвело до невідворотних правових наслідків (Тимощук В.П. Адміністративні акти: процедура прийняття та припинення дії: Монографія. - К.: "Конус-Ю", 2010. - 296 с.)

Аналогічна правова позиція розкрита в рішенні Конституційного Суду України від 16.04.2009 у справі №1-9/2009 за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування), в якому Конституційний Суд України постановив, що ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

Рішення відповідача про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інші рішення, що оспорюються в даній справі - про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів (картка відмови), є адміністративними актами індивідуальної дії, що вичерпали свою дію (є припиненими), тому не можуть бути скасованими.

Так, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів стосувалось первинної митної декларації і фактично було виконаним позивачем у момент подання нової митної декларації, в якій позивач скоригував митну вартість товару з урахуванням рішення митного органу та сплатив усі належні митні платежі, у тому числі й різницю між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною митним органом.

Рішення відповідача про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товару (картка відмови) також вичерпало свою дію, адже на підставі нової митної декларації митний орган прийняв позитивне для позивача рішення про завершення митного оформлення товару позивача, пропуск його на митну територію України та випуск у вільний обіг. Як вже зазначалось судом, таке рішення було прийнято посадовою особою органу доходів і зборів шляхом проставляння відповідного штампу на новій митній декларації.

У даній справі позивач в якості самостійних позовних вимог просив суд визнати протиправними та скасувати рішення щодо коригування митної вартості товарів та рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товару.

Як вже зазначалось, визнання рішення протиправним не утворює спосіб захисту, а є лише юридичною оцінкою оскаржуваного рішення. Проте суд вважає за необхідне відобразити цей висновок не тільки в мотивувальній частині постанови, але й в резолютивній.

Застосування судом скасування як способу захисту порушеного права, означало б повернення правовідносин до стану, який існував до моменту порушення права, тобто до процедури декларування та митного контролю, що в принципі є неможливим. Таким чином, обраний позивачем спосіб захисту порушеного права є помилковим і не відповідає меті - захисту права позивача, а тому в цій частині позов задоволенню не підлягає.

Під час судового розгляду встановлено, що в дійсності позивач не намагається повернутися до стадії митного оформлення товару, а лише вимагає повернути йому надлишково сплачені до Державного бюджету України кошти.

Таким чином, вимоги про визнання судом протиправними рішень щодо коригування заявленої митної вартості товарів та щодо відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товару, не є самостійними позовними вимогами, утворюють підставу (підстава позову) для позовної вимоги про стягнення зайво сплачених коштів. З точки зору науки процесуального права, підстава позову одночасно не може бути позовною вимогою.

Щодо позовної вимоги про зобов'язання відповідача визначити митну вартість товару, що зазначена в оспорюваних рішеннях про коригування митної вартості товарів, за основним методом (за ціною договору (контракту)) у розмірі, вказаному позивачем, суд зазначає, що така вимога задоволенню не підлягає, оскільки прийняття рішення про коригування митної вартості є компетенцією митного органу, усі рішення, що оспорюються в даній справі, є реалізованими і вичерпали свою дію, а правомірність їх прийняття є предметом даного позову.

За наведених обставин позов є таким, що підлягає задоволенню частково.

Згідно з частиною першою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України Якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Позивач за подання позовної заяви сплатив судовий збір, доказів понесення інших судових витрат суду не надав. Таким чином, витрати по сплаті судового збору підлягають присудженню з Державного бюджету України на користь позивача.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159 - 163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправними рішення Київської митниці ДФС, а саме:

від 04.03.2015 № 12513005/2015/610015/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформленого карткою відмови від 26.05.2015 № 125130005/2015/00034;

від 19.03.2015 № 12513005/2015/610021/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформленого карткою відмови від 28.05.2015 № 125130005/2015/00043;

від 20.03.2015 № 12513005/2015/610022/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформленого карткою відмови від 28.05.2015 № 125130005/2015/00044;

від 31.03.2015 № 12513005/2015/610024/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформленого карткою відмови від 28.05.2015 № 125130005/2015/00047;

від 20.04.2015 № 12513005/2015/610030/1 щодо коригування митної вартості товарів, а також про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформленого карткою відмови від 28.05.2015 № 125130005/2015/00056.

Щодо решти позовних вимог, - у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Стягнути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Ясенсвіт" судові витрати у сумі 73 (сімдесят три) гривень 08 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Волков А.С.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 29 червня 2015 р.