Справа № 811/3526/13-а
Суддя: Г.П. Нагібіна
Дата ухвалення: 2013-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2013 року Справа № 811/3526/13-а

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Нагібіна Г.П., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Прокуратури Кіровоградської області про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до прокуратури Кіровоградської області з наступними позовними вимогами:

- визнати дії відповідача неправомірними під час не внесення заяви ОСОБА_1 про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудових розслідувань;

- визнати дії відповідача неправомірними під час не надання позивачу, належно оформленої постанову «Про відмову в порушенні кримінальної справи»;

- визнати дії відповідача такими, що порушують права ОСОБА_1;

- визнати за ОСОБА_1 право внесення його заяви про злочин від 11.03.2013 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування;

- зобов'язати відповідача внести заяву позивача про злочин від 11.03.2013 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудових розслідувань;

- стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 9600 грн.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративний позов - звернення до адміністративного суду про захист прав, свобод та інтересів або на виконання повноважень у публічно-правових відносинах.

Частиною 2 статті 4 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Відповідно до частини 2 статті 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно - правові спори, зокрема:

1) спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності;

2) спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби;

3) спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень;

4) спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів;

5) спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України;

6) спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Отже, до юрисдикції адміністративних судів належать публічно-правові спори з правовідносин, що виникають у сфері здійснення публічної влади. Принаймні одним із учасників публічно-правового спору повинен бути суб'єкт владних повноважень і цей спір має бути саме з приводу публічно-правових відносин, у якому позивач вважає, що суб'єкт владних повноважень своїми рішеннями, дією чи бездіяльністю порушив його права, свободи чи інтереси.

Вичерпний перелік публічно-правових справ, на які не поширюється юрисдикція адміністративних судів, визначено в частині третій статті 17 КАС України. Це справи: що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; які належить вирішувати в порядку кримінального судочинства; про накладення адміністративних стягнень; щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) об'єднання громадян віднесені до його внутрішньої діяльності або виключної компетенції.

З позовної заяви та долучених до неї документів слідує, що підставою для звернення з даним позовом стала відмова прокуратури Кіровоградської області, оформлена листом від 11.10.2013 року № 04/2/-162-13, у внесенні відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань за заявою ОСОБА_1 від 11.03.2013 року.

Відповідно до частини 1 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України, який набрав чинності з 20 листопада 2012 року, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) та інших законів України.

Згідно частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов'язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до частини 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов'язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов'язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна

Отже, право на оскарження рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення регулюється кримінальним процесуальним законодавством України.

Строк подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, підстави та порядок її повернення або відмова відкриття провадження встановлені статтею 304 КПК України, відповідно до частини 1 якої скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Конституційний Суд України в своєму рішенні №6-рп/2001 від 23.05.2001 року зазначив, що кримінальне судочинство - це врегульований нормами КПК України порядок діяльності органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду (судді) щодо порушення, розслідування, розгляду і вирішення кримінальних справ, а також діяльність інших учасників кримінального процесу - підозрюваних, обвинувачених, підсудних, потерпілих, цивільних позивачів і відповідачів, їх представників та інших осіб з метою захисту своїх конституційних прав, свобод та законних інтересів.

Захист прав і свобод людини не може бути надійним без надання їй можливості при розслідуванні кримінальної справи оскаржити до суду окремі процесуальні акти, дії чи бездіяльність органів дізнання, попереднього слідства і прокуратури. Але таке оскарження може здійснюватись у порядку, встановленому КПК України, оскільки діяльність посадових осіб, як і діяльність суду, має свої особливості, не належить до сфери управлінської і не може бути предметом оскарження в іншому порядку.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 у справі про оскарження бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо заяв про злочини зазначив, що КАС України регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до юрисдикції інших судів. Правовідносини, які мають місце під час розгляду заяв про злочини, за своєю правовою природою є кримінально - процесуальними. Тому перевірка скарг на рішення, дії чи бездіяльність вказаних суб'єктів владних повноважень має відбуватися у тому ж процесуальному порядку і тим же судом, на який відповідно до закону покладені повноваження щодо перевірки й оцінки доказів у кримінальній справі, тобто судом із розгляду кримінальних справ.

При цьому Конституційний Суд України виходив з того, що КПК України регламентують діяльність органів державної влади та їх посадових осіб, яка стосується сфери публічно-правових відносин, що виникають внаслідок злочинних посягань, відповідальність за які встановлено в нормах кримінального права. Прокурор, слідчий, орган дізнання є носіями спеціальних владних процесуальних повноважень і тому виконують функції, обумовлені завданнями кримінального судочинства. При здійсненні перевірки заяв і повідомлень про злочини вони діють до порушення кримінальної справи, однак вдаються до тих же способів і прийомів, що й під час збирання доказів у кримінальній справі.

З метою реалізації положень статті 55 Конституції України та недопущення обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина у разі оскарження до суду рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, органу дізнання стосовно заяв і повідомлень про вчинені або підготовлювані злочини такі скарги суди повинні розглядати аналогічно до порядку оскарження до суду рішень і дій прокурора, слідчого, органу дізнання, встановленого КПК України.

Крім цього, імперативний припис пункту 2 частини третьої статті 17 КАС України виключає юрисдикцію адміністративних судів щодо справ, які належить вирішувати в порядку кримінального судочинства.

Беручи до уваги викладене та рішення Конституційного Суду України №6-рп/2001 від 23.05.2001 року та № 19-рп/2011від 14 грудня 2011 року, оскарження відмови прокурора у внесенні відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань за заявою ОСОБА_1 від 11.03.2013 року повинно розглядати і вирішуватися у кримінальному судочинстві.

За таких обставин у відкритті провадження у даній справі слід відмовити на підставі пункту 1 частини 1 статті 109 КАС України.

Відповідно до частини 6 статті 109 КАС України у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз'яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Згідно частини 1 статті 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК України.

На підставі вищенаведеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 109 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Кіровоградської області про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити певні дії.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі та матеріали позову надіслати ОСОБА_1.

Роз'яснити ОСОБА_1, що даний спір належить розглядати в порядку кримінального процесуального судочинства місцевим загальним судом з урахуванням правил територіальної підсудності.

Повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала судді набирає законної сили у порядку та строки, визначені статтею 254 КАС України.

Ухвала судді може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_2