Справа № 810/962/15
Суддя: Степанюк А.Г.
Дата ухвалення: 2015-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/962/15 Головуючий у 1-й інстанції: Щавінський В.Р. Суддя-доповідач: Степанюк А.Г.
У Х В А Л А

Іменем України

21 липня 2015 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Степанюка А.Г.,

суддів - Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі - Ліневській В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку ст. 41 КАС України апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС на постанову Київського окружного адміністративного суду від 19 травня 2015 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» до Київської міської митниці Міндоходів про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2015 року товариство з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» (далі - Позивач, ТОВ «Фоззі-Фуд») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Київської міської митниці ДФС (далі - Відповідач, Митниця) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів від 12.09.2014 року №100250002/2014/000283/2 та від 17.09.2014 року №100250002/2014/000886/2.

Постановою Київського окружного адміністративного від 06.05.2015 року позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, Відповідачем необґрунтовано було відкориговано митну вартість імпортованого Позивачем товару, оскільки подані ТОВ «Фоззі-Фуд» документи є достатніми для підтвердження митної вартості товару, у зв'язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою у задоволенні позову відмовлено повністю. При цьому посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Наголошує на тому, що судом не було надано всебічну та повну оцінку наявним у матеріалах справи доказам.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явились, а тому справа розглядалась за їх відсутності у відкритому судовому засіданні без фіксування останнього за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 1 ст. 41 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до статті 198 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, згідно контракту від 25.11.2013 року №068/13 (т. 1 а.с. 28-32) (далі - Контракт), укладеного між компанією «Aimon Group Limited» (Китай) (Продавець) та ТОВ «Фоззі-Фуд» (Покупець), Продавець продає, а Покупець придбаває непродовольчі товари в асортименті, кількості, за цінами, у відповідності до інвойсів, які є невід'ємною частиною даного Контракту.

На виконання умов даного Контракту Позивачу було поставлено: товар №1 (вироби для новорічних, різдвяних свят в аерозольній упаковці: сніг штучний в балончику, спрей-серпантин святковий, торговельна марка «Yongkang Chaoshuai», виробник «Yongkang Chaoshuai Arts&Crafts CO., LTD», країна виробництва: СN (Китай), за митною вартістю одиниці товару 2,60 доларів США /кг); товар №2 (вироби для свят, карнавалів або для розваг: хлопавка святкова пневматична, торговельна марка «Yongkang Chaoshuai», виробник «Yongkang Chaoshuai Arts&Crafts CO., LTD», країна виробництва: СN (Китай), за митною вартістю одиниці товару 2,85 доларів США /кг (електронне декларування), у зв'язку з чим ТОВ «Фоззі-Фуд» 11.09.2014 року було подано до Митниці митну декларації №100250002/2014/068332 (далі - МД №332) для митного оформлення імпортованого Позивачем за вказаним вище Контрактом товару.

Митна вартість товару Позивачем визначена за ціною договору. На підтвердження заявлених відомостей ТОВ «Фоззі-Фуд» подані, зокрема, Контракт (т. 1 а.с. 28-32), міжнародні товарно-транспортні накладні (CMR) (т. 1 а.с. 106-107), коносамент (т. 1 а.с. 108-109), виписку з банківського рахунку (т. 1 а.с. 110), інвойс (т. 1 а.с. 111), пакувальний лист (т. 1 а.с. 112-113), страховий поліс (т. 1 а.с. 114).

Крім того, Позивачу було поставлено товар №1 (вироби для свят, карнавалів або для розваг: хлопавка святкова пневматична, торговельна марка «Yongkang Chaoshuai», виробник «Yongkang Chaoshuai Arts&Crafts CO., LTD», країна виробництва: СN (Китай), за митною вартістю одиниці товару 3,28 доларів США /кг (електронне декларування), у зв'язку з чим ТОВ «Фоззі-Фуд» 16.09.2014 року було подано до Митниці митну декларації №100250002/2014/068534 (далі - МД №534) для митного оформлення імпортованого Позивачем за вказаним вище Контрактом товару.

Митна вартість товару Позивачем визначена за ціною договору. На підтвердження заявлених відомостей ТОВ «Фоззі-Фуд» подані, зокрема, Контракт (т. 1 а.с. 93-97), міжнародну товарно-транспортну накладну (CMR) (т. 1 а.с. 79), коносамент (т. 1 а.с. 80), виписку з банківського рахунку (т. 1 а.с. 86-88), інвойс (т. 1 а.с. 75), пакувальний лист (т. 1 а.с. 81), страховий поліс (т. 1 а.с. 77).

Як встановлено судом першої інстанції, за результатами розгляду поданих документів Відповідачем було запропоновано декларанту надати наступні додаткові документи:

- по МД №332: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

- по МД №534: за наявності - інші платіжні та бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

З матеріалів справи вбачається, що листом від 12.09.2014 року №1612 (т. 1 а.с. 124) Позивач направив Відповідачу копії щодо МД №332: комерційної пропозиції від 01.06.2014 № 01/06/14; прейскуранта (прайс-листа) від 01.04.2014 б/н; копії митної декларації країни відправлення від 15.08.2014 №4598823; фрахту №FZAMC14062 08.08.2014; виписки з бухгалтерської документації від 10.09.2014 б/н; платіжного доручення в іноземній валюті від 01.09.2014 №1059; заяви про купівлю іноземної валюти або банківських металів №4727 від 01.09.2014; листа відправника від 10.09.2014 б/н про комерційну таємницю.

Листом від 17.09.2014 року №1630 (т. 1 а.с. 90) Позивач направив Відповідачу копії щодо МД №534: комерційної пропозиції від 15.06.2014 № 15/06/14; прейскуранта (прайс-листа) від 10.06.2014 б/н; копії митної декларації країни відправлення від 08.08.2014 №204598889; фрахту від 08.08.2014; виписки з бухгалтерської документації від 10.09.2014 б/н; виписки по особовому рахунку від 05.09.2014 б/н; листа відправника від 10.09.2014 б/н про комерційну таємницю.

Крім того, зазначеними листами декларант письмово повідомив Митницю про неможливість надання інших документів на момент митного оформлення.

Рішенням про коригування митної вартості товарів від 12.09.2014 року №100250002/2014/000283/2 (т. 1 а.с. 33-34) по МД №332 з застосуванням шостого методу митну вартість товару скориговано: по товару №1 з 2,60 доларів США за одиницю товару до 4 доларів США за одиницю товару; по товару №2 з 2,85 доларів США за одиницю товару до 4 доларів США за одиницю товару.

Рішенням про коригування митної вартості товарів від 17.09.2014 року №100250002/2014/000886/2 (т. 1 а.с. 42-43) по МД №534 з застосуванням шостого методу митну вартість товару скориговано з 3,28 доларів США за одиницю товару до 5 доларів США за одиницю товару.

Згідно митних декларацій від 12.09.2014 року №100250002/2014/068402, від 17.09.2014 року №100250002/2014/068585, складених Позивачем з урахуванням рішень про коригування митної вартості товарів, товар було випущено у вільний обіг шляхом надання гарантій відповідно до статті 55 МК України.

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що Позивач у подальшому звернувся до Митниці із запитами від 23.09.2014 року №1653 та №1652 щодо надання письмової інформації про причини, внаслідок настання яких митна вартість не може бути визнана та інформації про порядок і метод визначення митної вартості, застосовані при її коригуванні.

Листами від 30.09.2014 року №10908/1/26-70-61-05 та №10909/1/26-70-61-05 (т. 1 а.с. 39-41; 47-49) Відповідач повідомив про наявність сумнівів щодо заявленої митної вартості та неподання Позивачем всіх витребовуваних документів.

Київським окружним адміністративним судом також встановлено, що листом від 27.11.2014 року №УРБ 10/14/5537 (т. 1 а.с. 163-164) Позивач звернувся до Митниці із заявою про визнання заявленої митної вартості товарів, оформлених за МД №100250002/2014/068402 та №100250002/2014/068585. Однак, як зазначено судом першої інстанції, за наслідками розгляду заяви та доданих до неї документів Відповідач прийшов до висновку про неможливість підтвердження заявленої митної вартості.

На підставі встановлених вище обставин, проаналізувавши приписи ст. ст. 8, 49, 50, 53, 55, 57, 263, 318 МК України, суд першої інстанції прийшов до висновку про неправомірність застосування Митницею шостого методу при визначенні митної вартості імпортованого Позивачем товару за наявності можливості застосувати інші методи у зв'язку з достатністю поданих декларантом документів.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Приписи ч. 1 ст. 52 МК України визначають, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Згідно ч. 2 ст. 52 Митного кодексу декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товару визначено у ст. 53 МК України. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, визначені цією ж статтею.

Як вбачається зі змісту графи 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 12.09.2014 року №100250002/2014/000283/2 (по МД №332) митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) через неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком і відповідно до умов, наведених у ст. 53 Митного кодексу України); невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товарів умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу України; у митного органу наявна інформація щодо числових значень складових митної вартості та інших умов, що могли вплинути на ціну товарів, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості. Відповідно до ст. 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів: умови оплати в інвойсі не співпадають з тими, що зазначені в контракті, крім того, не надано всі документи, що впливають на митну вартість товару.

Зі змісту графи 33 рішення про коригування митної вартості товару від 17.09.2014 року №100250002/2014/000886/2 (по МД №534) - митна вартість товару не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) через неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком і відповідно до умов, наведених у ст. 53 Митного кодексу України); невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу України, у митного органу наявна інформація щодо числових значень складових митної вартості та інших умов, що могли вплинути на ціну товарів, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості.

Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції про необґрунтованість твердження Митниці про відсутність можливості обрахувати митну вартість товару за першим методом у зв'язку з відсутністю деяких документів та наявності розбіжностей, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п. 8.1 платежі за товар, що поставляється за Контрактом, будуть здійснюватися шляхом грошового переказу у доларах США на банківський рахунок Продавця таким чином: Покупець вносить оплату у розмірі 100% вартості партії на рахунок Продавця на підставі інвойсу протягом 60 робочих днів після отримання інвойсу факсом/електронною поштою.

Матеріали справи свідчать, що інвойс від 01.08.2014 року №FZAMC14062 (т. 1 а.с. 111) оплачено згідно платіжного доручення в іноземній валюті №1059 від 01.09.2014 року (т. 1 а.с. 117), інвойс від 08.08.2014 року №FZAMC14069 (т. 1 а.с. 75) - згідно платіжного доручення в іноземній валюті №1078 від 04.09.2014 року (т. 1 а.с. 76) - тобто через 30 та 27 календарних днів відповідно.

Наведене свідчить про безпідставність твердження Митниці про невідповідність умов оплати в інвойсах положенням пункту 8 Контракту.

Посилання Апелянта не неврахування судом першої інстанції факту відсутності договору страхування, що унеможливлює визначити митну вартість товару колегією суддів оцінюється критично, оскільки і в розумінні п. 8 ч. 2 ст. 53 МК України і в розумінні положень ст. 18 Закону України «Про страхування» страховий поліс свідчить про підтвердження Позивачем страхових витрат.

Твердження Відповідача про неможливість визначення вартості робіт в ціні імпортованого товару колегія суддів вважає безпідставним з огляду на наступне.

Згідно п. 2.1 Контракту ціна включає в себе вартість тари і термоусадочної упаковки. Приписи п. 4.2 контракту визначають, що товари мають бути упаковані згідно з інвойсом та пакувальним листом. Упаковка має забезпечити збереження та якість товару під час транспортування та зберігання.

Як вбачається з матеріалів справи, постачання товарів за обома поставками здійснювалось на умовах поставки CFR - Одеса Інкотермс 2010, які передбачають, що Продавець зобов'язаний за власний рахунок здійснити пакування та маркування товару.

Таким чином, відповідно до умов поставки, передбачених зовнішньоекономічним договором, витрати на пакування товару покладені не на покупця, а на продавця, та вже знаходяться у складі контрактної вартості, тому відповідно до пп. «в» п. 1 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України не підлягають включенню до митної вартості та не потребують підтвердження додатковими документами, крім тих, що надаються для підтвердження контрактної вартості товару.

На підтвердження того, що продавець самостійно здійснив упаковку товарів, є, як вірно наголосив Київський окружний адміністративний суд, наявні в матеріалах справи пакувальні листи продавця, які подавалися до митного оформлення ТОВ «Фоззі-Фуд» разом з митними деклараціями.

Крім того, судова колегія вважає вірним твердження суду першої інстанції про те, що ТОВ «Фоззі-Фуд» задекларовано в митних деклараціях ті умови поставки, які визначені контрактом. Позивач не заповнює експортну декларацію та не несе відповідальності за її заповнення, яке здійснюється відповідно до встановлених правил її заповнення в країні експорту. Наявним у матеріалах справи листом Державної служби статистики України від 25.09.2013 року № 15.1-20/1244Пі підтверджується те, що більшість країн дотримується рекомендацій Статвідділу ООН і визначають статистичну вартість товарів при експорті у цінах «франко-борт» (ФОБ).

Оцінюючи посилання Апелянта на те, що суд першої інстанції не звернув уваги на суб'єктивний характер прайс-листа, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вірно зауважив Київський окружний адміністративний суд, чинне законодавство не містить вимог, яким повинен відповідати прайс-лист. Зі змісту наявної в матеріалах справи індивідуальної консультації Міндоходів України від 19.11.2013 року №15640/6/99-99-24-02-04-15 вбачається, що згідно загальноприйнятної світової практики прайс-лист має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов'язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.

Водночас судовою колегією враховується, що наявна у наданому Позивачем прайс-листі інформація вплинула на формування митної вартості товару, зокрема, її числові складові.

З наведеного випливає, що Позивачем були виконані вимоги митного органу щодо необхідності подання додаткових документів на підтвердження митної вартості товару, у зв'язку з цим суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованими висновки Київського окружного адміністративного суду про відповідність поданих документів вимогам МК України. При цьому, судова колегія вважає за необхідне зауважити, що перелік документів, встановлений ч. 3 ст. 53 МК України, подається в повному обсязі за їх наявності (згідно положень ч. 3 ст. 53 МК України), а тому у разі відсутності таких документів не може кваліфікуватися як самостійна і автоматична підстава для коригування митної вартості; з урахуванням документів і пояснень, наданих Позивачем в порядку ч. 8 ст. 55 МК України Відповідачем не доведено саме обґрунтованість прийнятого оскаржуваного рішення в частині наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, відсутність її документального вирахування і підтвердження, або наявність обставин пов'язаності осіб, які вплинули на визначення митної вартості; графа 33 оскаржуваних рішень не містить чіткого переліку вказаних документів, які саме і не було надано і яким чином це вплинуло на визначення митних складових вартості товару.

Крім того, як вже зазначалося раніше, в рішенні про коригування митної вартості товару митний орган чітко не вказав, які відомості в наданих йому документах викликають сумніви, в чому вони полягають та яким чином витребувані документи можуть вплинути на визначення ціни за будь-яким методом.

Згідно правової позиції Верховного Суду України вказаної в постановах від 29.05.2012 року по справі №21-91а12, від 11.09.2012 року по справі № 21-262а12, яка винесена у зв'язку з неоднаковим застосуванням норм матеріального права і є обов'язковою для державних органів та судів України, суд дійшов висновку, що за умови ненаведення митним органом доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування цим органом переліку документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити свідчить про протиправність рішення цього органу щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року № 598 (далі - Правила №598), що визначає обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовуються митним органом при визначенні митної вартості товарів, у Графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Також зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59 - 61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Відповідно до ч. 1 ст. 452 Митного кодексу України інформація щодо обсягів експорту та імпорту конкретних видів товарів надається центральним органом виконавчої влади за їх вмотивованим запитом (одноразово) або на підставі міжвідомчих угод про інформаційний обмін (регулярно).

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного суду України та Вищого адміністративного суду України, викладену в постанові від 22.10.2013 року № 21-326а13.

Отже, ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Приписи ч. 2 ст. 58 МК України визначають, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

В оскаржуваних рішеннях не визначено, яка з перелічених у частині другій ст. 58 Митного кодексу України підстав у даній справі стала причиною неможливості застосування першого методу.

Разом з тим, Відповідачем не доведено, чому неможливо було застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім резервного.

Згідно ч. 3 ст. 57 Митного кодексу України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Згідно ст. ст. 59, 60 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами або подібними (аналогічними), що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Судом першої інстанції було встановлено, що Позивачем було визначено митну вартість товару у розмірі 2,60; 2,85 та 3,28 долари США за одиницю товару, у той час як в оскаржуваних рішеннях застосований метод 2ґ (резервний) з ціною 4; 4 та 5 доларів США за одиницю товару відповідно.

Разом з тим, відповідно до витягу з цінової бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби за період з 12.06.2014 року по 12.09.2014 року, митна вартість хлопавки святкової пневматичної (УКТЗЕД ) складає 2,41 - 2,97 долари США.

При цьому, як вірно підкреслив суд першої інстанції, по товару «вироби для новорічних, різдвяних свят в аерозольній упаковці: сніг штучний в балончику, спрей-серпантин святковий, торговельна марка «Yongkang Chaoshuai», виробник «Yongkang Chaoshuai Arts&Crafts CO., LTD», країна виробництва: СN (Китай), код УКТЗЕД , Відповідачем взагалі не було надано інформації, у той час як підставу для коригування митної вартості товару Апелянтом використані дані митних декларацій, які стосуються інших товарів - УКТЗЕД «повітряний шар: небесний ліхтарик» та «китайські літаючи ліхтарики». Відтак, коригуючи митну вартість товару «сніг штучний в балончику, спрей-серпантин святковий», Митниця взагалі використовувала за основу митну вартість іншого товару.

Таким чином, Відповідач мав можливість застосувати метод 2а або 2б визначення митної вартості товарів (за ціною договору щодо ідентичних або подібних товарів), проте застосував метод 2ґ (резервний), не надавши будь-яких фактичних даних щодо неможливості застосування попередніх 2а-2г методів визначення митної вартості, про що не було зазначено і в оскаржуваних рішеннях про визначення митної вартості товару.

Посилання Апелянта на те, що надана Позивачем в листі від 27.11.2014 року №УРБ 10/14-5537 інформація Державної служби статистики стосується періоду січень-серпень 2014 року, а поставки відбувались протягом вересня, відтак не може бути прийнята до уваги, колегією суддів оцінюється критично з огляду на наступне.

Як вірно було встановлено судом першої інстанції, Відповідач, здійснюючи коригування митної вартості товару за резервним методом використав відомості зазначених в графі 33 рішення від 12.09.2014 року №100250002/2014/000283/2 митні декларації від 09.07.2014 року №500060001/2014/23402 та від 19.07.2014 року №500060001/2014/24321, які оформлені в липні 2014 року. Відтак надання Позивачем інформації за серпень 2014 року свідчить про подання останнім більш максимально наближеної, ніж у Відповідача, інформації про вартість товарів, що оцінюється.

Оцінюючи твердження Апелянта про необґрунтованість висновків суду першої інстанції про не проведення процедури консультації Митниці з Позивачем, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що, як вбачається зі змісту оскаржуваних рішень, у графі 33 зазначено, що процедура консультацій проведена та вказані причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів окрім резервного.

Однак, суд першої інстанції вірно наголосив на тому, що зазначення даної обставини в оскаржуваних рішеннях не є достатнім доказом проведення консультації, у разі заперечення цього факту Позивачем, так як консультація проводиться до прийняття рішення. При цьому Київський окружний адміністративний суд підкреслив, що під час розгляду справи Відповідачем не було надано доказів на підтвердження вжиття ним заходів з метою дотримання процедури консультацій.

Так, митне оформлення товарів здійснювалось шляхом електронного декларування. При цьому, ніякої іншої інформації, крім вимоги про надання додаткових документів та прийнятих рішень про коригування митної вартості до Позивача не надходило, що свідчить про відсутність зі сторони митного органу будь якої мети щодо визначення основи вартості. Крім того, в порушення правил заповнення графи 33 Правил №598 Відповідачем не вказано результати проведеної консультації.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У відповідності до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів із наведеними висновками суду першої інстанції погодилась, оскільки вони знайшли своє підтвердження в ході апеляційного розгляду справи. Судом було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу - залишити без задоволення, а постанову суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 167, 195, 197, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС - залишити без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 19 травня 2015 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення. Касаційна скарга на судові рішення подається у порядку та строки, визначені ст.ст. 211, 212 КАС України.

Головуючий суддя А.Г. Степанюк

Судді В.В. Кузьменко

О.І. Шурко

Головуючий суддя Степанюк А.Г.

Судді: Шурко О.І.

Кузьменко В. В.