Справа № 822/2601/15
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2015-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/2601/15
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2015 року м. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд

в складі:головуючого-суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
за участі: представника позивача представника відповідачаОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом державного підприємства «Новатор» м. Хмельницький до державної податкової інспекції у м. Хмельницькому Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача, в якому просить визнати протиправним та скасувати в частині нарахування пені в сумі 59426 грн., податкове повідомлення-рішення форми «У» державної податкової інспекції у м. Хмельницькому від 17.06.2015 року № НОМЕР_1.

Свій позов позивач мотивує тим, що відповідач на підставі акту перевірки № 2111/22-05/22987900 від 28.05.2015 року «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки Д П «Новатор» з питання своєчасності надходження валютних цінностей на Україну та підтвердження повідомлень уповноваженого банку про порушення строків розрахунків в іноземній валюті за період з 14.02.2014 року по 15.05.2015 року» прийняв податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 17.06.2015 року, яким нарахував позивачу суму грошового зобовязання за платежем: пеня за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, невиконання зобовязань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства в сумі 67689 грн.

По імпортному контракту укладеному позивачем з ТОВ «Чекерс» нараховано пені в сумі 59426 грн., і в цій частині позивач вважає податкове повідомлення-рішення протиправним з наступних підстав.

Предметом постачання за вказаним договором є складні технічні вироби спеціального призначення для декларування і вивезення яких з території Російської Федерації наприкінці минулого року виникла необхідність у спеціальних дозволах органів експортного контролю і служби військово-технічного нагляду. В силу відомих політичних обставин не було надано дозвіл на вивезення продукції яка вже була підготовлена для постачання.

Підприємством проводилась вся необхідна робота з отримання оплаченої продукції або повернення контрагентом її вартості.

ТОВ «Чекерс» не змогло надати позивачу довідку про наявність форс-мажорних обставин при виконанні договору, але повернуло кошти.

За наявності таких обставин підприємство позбавлене можливості підтвердити це належними документами.

Отже відсутня вина підприємства щодо затримки у виконанні імпортного контракту або прострочені повернення валютних цінностей.

Також позивач 08 січня 2015 року звернувся до арбітражного суду м. Москви з позовними вимогами про спонукання виконання договірних зобовязань ТОВ «Чекерс», даний позов знаходиться на розгляді в суді.

На підставі викладеного позивач вважає, що є всі підстави вважати протиправним податкове повідомлення-рішення відповідача від 17.06.2015 року № НОМЕР_1 в частині нарахування пені в сумі 59426 грн., по взаємовідносинам позивача з ТОВ «Чекерс».

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю, пояснивши суду, що відповідач на підставі акту перевірки № 2111/22-05/22987900 від 28.05.2015 року «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки Д П «Новатор» з питання своєчасності надходження валютних цінностей на Україну та підтвердження повідомлень уповноваженого банку про порушення строків розрахунків в іноземній валюті за період з 14.02.2014 року по 15.05.2015 року» прийняв податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 17.06.2015 року яким нарахував позивачу суму грошового зобовязання за платежем: пеня за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, невиконання зобовязань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства в сумі 67689 грн.

По імпортному контракту укладеному позивачем з ТОВ «Чекерс» нараховано пені в сумі 59426 грн., і в цій частині позивач вважає податкове повідомлення-рішення протиправним з наступних підстав.

Предметом постачання за вказаним договором є складні технічні вироби спеціального призначення для декларування і вивезення яких з території Російської Федерації наприкінці минулого року виникла необхідність у спеціальних дозволах органів експортного контролю і служби військово-технічного нагляду. В силу відомих політичних обставин не було надано дозвіл на вивезення продукції яка вже була підготовлена для постачання.

Підприємством проводилась вся необхідна робота з отримання оплаченої продукції або повернення контрагентом її вартості.

ТОВ «Чекерс» не змогло надати позивачу довідку про наявність форс-мажорних обставин, але повернуло кошти.

За наявності таких обставин підприємство позбавлене можливості підтвердити це належними документами.

Отже відсутня вина підприємства щодо затримки у виконанні імпортного контракту або прострочені повернення валютних цінностей.

Також позивач 08 січня 2015 року звернувся до арбітражного суду м. Москви з позовними вимогами про спонукання виконання договірних зобовязань ТОВ «Чекерс», даний позов знаходиться на розгляді в суді.

На підставі викладеного позивач вважає, що є всі підстави вважати протиправним податкове повідомлення-рішення відповідача від 17.06.2015 року № НОМЕР_1 в частині нарахування пені в сумі 59426 грн., по взаємовідносинам позивача з ТОВ «Чекерс».

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав повністю, пояснивши суду, що податкове повідомлення-рішення є правомірним, оскільки прийняте у повній відповідності до вимог Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

За таких обставин податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 17.06.2015 року скасуванню не підлягає, у задоволенні позову необхідно відмовити.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи вважає, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу (пункт 1.1 статті 1).

Згідно пункту 41.1 статті 41 Податкового кодексу України контролюючими органами є органи доходів і зборів-центральний орган виконавчої влади.

Однією із функцій органів державної податкової служби яку вони виконують згідно підпункту 19.-1.1.4 пункту 19.-1.1 статті 19 Податкового кодексу України є здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Для здійснення функцій, визначених законом, відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України органи державної податкової служби мають право проводити перевірки платників податків (крім Національного банку України) в порядку, встановленому цим Кодексом.

Порядок проведення перевірок встановлений главою 8 Податкового кодексу України.

Пунктом 75.1, підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Порядок проведення документальних позапланових перевірок регулюється статтею 78 Податкового кодексу України.

Згідно підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності такої обставини, а саме: за наслідками перевірок інших платників податків або отримання податкової інформації виявлено факти, що свідчать про порушення платником податків податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків податкового, валютного та іншого законодавства протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту.

В судовому засіданні встановлено, що позивач 19.12.1991 року зареєстрований як юридична особа виконавчим комітетом Хмельницької міської ради Хмельницької області.

Посадовою особою державної податкової інспекції у м. Хмельницькому проведено документальну позапланову виїзну перевірку Д П «Новатор».

Відповідно пункту 78.8 статті 78 Податкового кодексу України визначено, що порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

За результатами перевірки відповідач склав акт «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки Д П «Новатор», (код за ) з питання своєчасності надходження валютних цінностей на Україну та підтвердження повідомлень уповноваженого банку про порушення строків розрахунків в іноземній валюті за період з 14.02.2014 року по 15.05.2015 року», № 2111/22-05/22987900 від 28.05.2015 року.

Перевіркою встановлено порушення Д П «Новатор» статті 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», пункту 1 постанови НБУ «Про врегулювання ситуації на валютному ринку», в частині дотримання 90-денного строку здійснення імпортних операцій по договору № 8/14 від 14.02.2014 року укладеному позивачем з ТОВ «Чекерс», Російська Федерація.

Відповідно до підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Згідно пунктів 58.1, 58.2 статті 58 Податкового кодексу України встановлено, що у разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

До податкового повідомлення-рішення додається розрахунок податкового зобов'язання та штрафних (фінансових) санкцій.

Форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення і розрахунку грошового зобов'язання визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

Податкове повідомлення-рішення надсилається (вручаться) за кожним окремим податком, збором та/або разом із штрафними санкціями, передбаченими цим Кодексом, а також за кожною штрафною (финансовою) санкцією за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на такий контролюючий орган, та/або пенею за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України визначено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки - з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» № 185/94-ВР від 23.09.1994 року імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Строк та умови завершення імпортної операції без увезення товару на територію України визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням з Національним банком України.

Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 постанови Національного банку України № 515 від 20.08.2014 року (діяла до 21 листопада 2014 року) встановлено, що розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів , передбачені в статтях 1, 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» здійснюються у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Статтею 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» встановлено, що порушення резидентами, крім суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Органи доходів і зборів вправі за наслідками документальних перевірок безпосередньо стягувати з резидентів пеню, передбачену цією статтею.

На підставі акту перевірки відповідач прийняв податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 17.06.2015 року яким нарахував позивачу суму грошового зобовязання за платежем: пеня за порушення термінів у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 67689 грн.

Згідно розрахунку пені по імпортному договору № 8/14 від 14.02.2014 року з ТОВ «Чекерс», Російська Федерація, розмір пені становить 59426 грн.

Податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі таких висновків перевірки.

Позивач-державне підприємство «Новатор» в якості покупця уклало імпортний договір з продавцем-ТОВ «Чекерс» Російська Федерація № 8/14 від 14.02.2014 року.

Предметом договору є фотоелектронний перетворювач кута ППФЕ-14. Вартість договору становить 20000000 російських рублів. Умови оплати-50 % попередня оплата, решта 50 % після повідомлення про готовність товару до відвантаження.

На виконання умов договору позивач здійснив оплату на користь ТОВ «Чекерс» на загальну суму 7341960 російських рублів.

Перелік платіжних доручень, їхні номера, дати, суми перерахувань за такими платіжними дорученнями наведені в акті перевірки.

Імпортний товар надійшов від нерезидента на загальну суму 5483250 російських рублів згідно митних декларацій:

-№ 400050000/2014/007736 від 03.07.2014 року на суму 2163680 російських рублів/748049 грн.,

-№ 400050000/2014/010521 від 29.08.2014 року на суму 2414770 російських рублів/897859,78 грн.,

-№ 400050000/2014/013114 від 22.10.2014 року на суму 904800 російських рублів/286662,54 грн.

Станом на 01.01.2015 року імпортний товар на суму 1858710 російських рублів від нерезидента-ТОВ «Чекерс» на користь Д П «Новатор» не надійшов.

ТОВ «Чекерс» здійснило повернення коштів позивачу за договором № 8/14 від 14.02.2014 року на загальну суму 1858710 російських рублів, що підтверджується банківськими виписками за лютий, березень, квітень 2015 року.

Таким чином порушення встановлених строків здійснення імпортних операцій становить:

-в сумі 1839010 російських рублів на 36 днів-з 04.12.2014 року по 08.01.2015 року;

-в сумі 19700 російських рублів на 1 день-з 08.01.2015 року.

Відповідно розрахунку пеня за порушення строків розрахунків згідно договору № 8/14 від 14.02.2014 року, укладеному позивачем з ТОВ «Чекерс» становить всього 59426 грн., в тому числі:

-1839010 російських рублів Х 36 днів Х 0,29912 грн., Х0,3 % = 59409,14 грн.,

-19700 російських рублів Х 1 день Х 0,28059 грн., Х0,3 % = 16,58 грн.

Висновки акту перевірки та прийняте на їх підставі податкове повідомлення-рішення суд вважає правомірними, враховуючи наступне.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 6 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» строки, зазначені у статтях 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, можуть бути продовжені центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, у разі виконання резидентами операцій за договорами виробничої кооперації, консигнації, комплексного будівництва, тендерної поставки, гарантійного обслуговування, поставки складних технічних виробів і товарів спеціального призначення.

Порядок віднесення операцій резидентів до зазначених у частині першій цієї статті та умови видачі висновків на перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п'яти робочих днів з дати видачі висновку, зазначеного у частині другій цієї статті, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, про видачу такого висновку.

Позивач звернувся до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України із своїм листом № 041/57 від 03.01.2015 року, в якому просив продовжити строк розрахунків за договором № 8/14 від 14.02.2014 року укладеному із ТОВ «Чекерс».

Міністерство економічного розвитку і торгівлі України своїм листом № 4102-09/31 від 20.01.2015 року відмовило позивачу у продовжені строків розрахунків за договором № 8/14 від 14.02.2014 року укладеному із ТОВ «Чекерс».

Відповідно до частин 6, 7 статті 6 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Позивач звернувся до Торгово-промислової палати України із своєю заявою № 48 від 16.02.2015 року про засвідчення форс-мажорних обставин для субєктів господарювання за договірними зобовязаннями, а саме: договором № 8/14 від 14.02.2014 року укладеному із ТОВ «Чекерс».

Торгово-промислова палата України відмовила у засвідченні форс-мажорних обставин за заявою Д П «Новатор», про що повідомила його своїм листом № 1151/05-5.4 від 12 березня 2015 року.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» у разі прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом строків, передбачених експортно-імпортними контрактами, строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, зупиняються і пеня за їх порушення в цей період не сплачується.

Позивач звернувся до Арбітражного суду м. Москви 08.01.2015 року із відповідною позовною заявою.

Контролюючим органом проведено нарахування пені по 08.01.2015 року, тобто по дату звернення позивача з відповідним позовом до суду, що відповідає вимогам частини 2 статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

Отже суд приходить до висновку, що контролюючий орган цілком правомірно провів нарахування пені позивачу за період з 04.12.2014 року по 08.01.2015 року (з дати виникнення заборгованості по дату звернення до суду) як це передбачено статтею 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

Враховуючи наведене суд вважає, що за результатами розгляду позовних вимог позивача, відсутні правові підстави для того щоб визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_1 від 17.06.2015 року, яким відповідач нарахував позивачу суму грошового зобовязання за платежем: пеня за порушення термінів у сфері зовнішньоекономічної діяльності, в сумі 67689 грн., в частині нарахування пені за договором № 8/14 від 14.02.2014 року, укладеному із ТОВ «Чекерс», в сумі 59426 грн.

Аналізуючи все в сукупності, суд приходить до висновку, що позов необґрунтований та недоведений у судовому засіданні дослідженими доказами, тому у його задоволені необхідно відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 1, 19, 20, 41, 54, 58, 75, 78, 86 ПК України, ст. ст. 2, 4, 6 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», постановою Національного банку України № 515 від 20.08.2014 року, ст.ст. 9, 11, 72, 86, 157, 159 163, 167 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позову відмовити.

В повному обсязі постанова суду буде виготовлена 22.07.2015 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 22 липня 2015 року

Суддя/підпис/ОСОБА_1
"Згідно з оригіналом" Суддя ОСОБА_1