Справа № 826/4664/15
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2015-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/4664/15 Головуючий у 1-й інстанції: Качур І.А.
Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Бужак Н. П.

Суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.

За участю секретаря Савін І.В.

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу представника третьої особи ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 квітня 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» до Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» звернулося до суду з позовом до Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві про визнання протиправним арешт згідно постанови ВП20154519 від 12.07.2010 року ВДВС Оболонського РУЮ м. Києва, в частині накладення арешту на нерухоме майно: двокімнатну квартиру, загальною площею 55,1 кв.м., житловою площею 28,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та зобов'язання відділ державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, звільнити з-під арешту нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру, загальною площею 55,1 кв.м., житловою площею 28,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 квітня 2015 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із постановою суду першої інстанції, представник третьої особи ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та закрити провадження по справі.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з»явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника третьої особи ОСОБА_2 не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 08.02.2008 року між ВАТ «Сведбанк» (правонаступник - ПАТ «Сведбанк») та ОСОБА_2 укладено кредитний договір № 2621/0208/88-018, в рахунок виконання основного зобов'язання за кредитним договором, між ВАТ «Сведбанк» (правонаступник - ПАТ «Сведбанк») та ОСОБА_3 (майновий поручитель/іпотекодавець) був укладений іпотечний договір від 08.02.2008 року № 2621/0208/88-018-2-1.

28.11.2012 року ПАТ «Сведбанк» відступило Товариству з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» відповідно до договору факторингу № 15 свої права вимоги за зобов'язаннями ОСОБА_2 по кредитному договору та іпотечному договору

Відповідно до умов договору факторингу № 15 від 28.11.2012 року (надалі - договір), а саме п.2.1. п. 2 договору, предметом договору є відступлення права вимоги заборгованості по кредитним договорам та право вимоги по договорам забезпечення.

Відступлення право вимоги, здійснено на підставі договору про відступлення прав за іпотечними договорами від 28.11.2012 року, укладеного у письмовій формі, посвідченого 28.11.2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Зайцем І.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 6970.

Відповідно до п. 1.4. договору про відступлення прав за іпотечними договорами від 28.11.2012 року первісний іпотекодержатель протягом п'яти робочих днів з дня набуття чинності цим договором зобов'язаний забезпечити внесення змін і додаткових відомостей до запису у Державному реєстрі іпотек та Єдиному державному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо відступлення новому іпотекодержателю прав за іпотечними договорами.

Згідно з інформаційної довідки з Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта від 10.03.2015 року №34678700 зареєстровано обтяження № 8548172 від 29.11.2012 року на двокімнатну квартиру, загальною площею 55,1 кв.м., житловою площею 28,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, за яким іпотекодержателем зазначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс».

Таким чином TOB «ФК «Вектор плюс» є іпотекодержателем (заставодержателем), нерухомого майна, а саме: двокімнатної квартири, загальною площею 55,1 кв.м. житловою площею 28,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Як вбачається з позовної заяви, 13.03.2015 року при зверненні до нотаріуса позивачу стало відомо, що на майно ОСОБА_2, у тому числі на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки за іпотечним договором від 08.02.2008 року, а саме: двокімнатна квартира, загальною площею 55,1 кв.м., житловою площею 28,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; накладено арешт згідно постанови ВП 20154519 від 12.07.2010 року ВДВС Оболонського РУЮ м. Києва.

Оскаржуючи вищезазначену постанову Окружного адміністративного суду м Києва від 07.04.2015 року представник третьої особи ОСОБА_2 зазначив, що позивач не надав до суду доказів які б підтверджували, що він є учасником виконавчого провадження, або ж особою, яка залучалась до проведення виконавчих дій у даному виконавчому провадженні, що є свідченням того, що позивач не має права на звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Крім того, представник апелянта вказав, що позивач пропустив встановлений законом 10-денний строк для звернення до суду з даним позовом, не надав доказів, що спірна квартира, на яку було накладено арешт, належить позивачу, не надав доказів, які б підтверджували, що позивач має право здійснювати факторингові операції.

Також апелянт посилається на процесуальні порушення суду під час винесення судового рішення. Зокрема у справі відсутні документи на підставі яких було накладено арешт на квартиру, не було направлено третій особі копію ухвали суду першої інстанції від 23.03.2015 року про відкриття провадження в справі, копію позовної заяви та інших документів. Копію позовної заяви та інших документів представник третьої особи отримав лише 30.04.2015 року.

Колегія суддів приходить до висновку, що всі зазначені представником третьої особи в апеляційній скарзі доводи не є підставою для скасування постанови Окружного адміністративного суду м. Києва та закриття провадження у справі.

За змістом частини 1 статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов'язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов'язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника).

Отже, до нового кредитора переходять права первинного кредитора в обсязі і на умовах, які існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 514 ЦКУ). Тобто до нового кредитора переходить не лише право в тому обсязі і на тих умовах, на яких воно існувало у первинного кредитора в момент відступлення, але і права, які забезпечують або гарантують виконання зобов'язання (порука, застава, гарантія, утримання тощо).

Сам факт заміни сторони виконавчого провадження, у даному випадку на позивача замість ПАТ «Сведбанк» колегія суддів вважає, ніяким чином не впливає на право ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» на звернення до суду з даним позовом, у т.ч. і в рамках виконання судового рішення.

Так, відповідно до договору про відступлення прав за іпотечними договорами від 08 листопада 2012 року, укладеного між позивачем та ТОВ «ФК «Вектор плюс» первісний іпотекодержатель відступає новому іпотекодержателю права за іпотечними договорами. Сторони домовились, що заміна сторони у зобов»язанняхиникли на підставі іпотечних договорів, вважається такою, що відбулася, а права вимоги за іпотечними договорами вважаються відступленими новому іпотекодержателю з моменту набуття чинності цим законом. З моменту набуття чинності цим договором до нового іпотекодержателя переходять усі права і зобов»язання Первісного іпотекодержателя як сторони у зобов»язанні, які виникли на підставі іпотечних договорів, в обсязі і на умовах, що існують на момент набрання чинності цим договором (п.1.2, 1.3 договору).

Стаття 109 КАС України не передбачає такої підстави для відмови у відкритті провадження у справі у разі пред»явлення позову особою, яка не має права вимоги. Не передбачає підстав для закриття провадження у справі з аналогічних підстав і стаття 157 КАС України. Крім того, пред»явлення позову особою, яка не має права вимоги, є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, а не закриття провадження у справі

Не є підставою для закриття провадження у справі і інші зазначені в апеляційній скарзі апелянта доводи.

Як вбачається із оскаржуваної постанови, суд першої інстанції відмовив ТОВ «Факторингова компанія» «Вектор плюс» у задоволенні позовних вимог про визнання протиправними арешту на квартиру та зобов»язання ВДВС звільнити з під арешту майно - квартиру АДРЕСА_1, посилаючись на ту обставину, що державний виконавець мав всі правові підстави для накладення арешту на дану квартиру відповідно до винесеної ним постанови, оскільки право вимоги у позивача виникло у 2012 році - з часу укладення відповідних договорів, тоді коли постанова про накладення арешту була прийнята у 2010 році.

Правомірність зазначених доводів суду першої інстанції, що стали підставою для відмови товариству у задоволенні позовних вимог, апелянтом в апеляційній скарзі не оспорюються.

Ті доводи, які виклав апелянт в апеляційній скарзі, не є підставою для скасування постанови Окружного адміністративного суду м. Києва, так як вони не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що представником третьої особи не надано суду жодних доказів, які б спростовували посилання позивача на ту обставину, що останній звернувся до суду одразу після того, як йому стало відомо про порушення його прав, а отже строки звернення до суду з даним позовом не пропущено.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду є законною і обґрунтованою, ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування не має.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Згідно зі ст.ст. 199, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 167, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, судова колегія , -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу представника третьої особи ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 07 квітня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Повний текст виготовлено: 22 липня 2015 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Троян Н.М.

Костюк Л.О.