Справа № 2а/0470/5649/12
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2012-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 травня 2012 р. 2а/0470/5649/12

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кальник В.В. , перевіривши матеріали позовної заяви ТОВ "СКІФ ІНВЕСТ" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними , -

ВСТАНОВИВ:

22.05.2012 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СКІФ ІНВЕСТ»до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій посадових осіб Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Дніпропетровській області по проведенню позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм стандартів і правил та складанню Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 23.03.2012р.; скасування постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області № 46-Ю від 09.04.2012 року про накладення штрафу на TOB «Скіф Інвест»за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; скасування постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області № 47-Ю від 09.04.2012 року про накладення штрафу на TOB «Скіф Інвест»за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних осіб чи юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. При цьому окремі рішення, прийняті субєктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи. Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Зокрема, зі змісту рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України»вбачається, що збільшення податковим органом зобовязань особи з податку є втручанням у його майнові права. Отже, за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення субєкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Враховуючи викладене вище, суд доходить висновку, що адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобовязань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських санкцій та інших штрафних санкцій тощо.

Таким чином, звернені до суду вимоги про скасування постанов відповідача субєкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Відповідної правової позиції дотримується і Вищий адміністративний суд України у листі від 18 січня 2012 року №165/11/13-12.

Пунктом 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Законом України «Про судовий збір»визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Статтею 2 даного Закону передбачено, що платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Розмір ставок судового збору визначається відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до якої судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір»розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, становить 1 відсоток від майнових вимог, але не менше 0,1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 2 розмірів мінімальних заробітних плат.

Оскільки позивачем при поданні даного адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 128,76 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 16.05.12р. № 2982, суд доходить до висновку, що позивачем не дотримано вимоги ч.3 ст.106 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України, позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 106, 107, 108 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ТОВ "СКІФ ІНВЕСТ" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 30 травня 2012 р. для усунення недоліків, а саме: надати до суду документ, що підтверджує факт сплати судового збору в розмірі, визначеному чинним законодавством України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя ОСОБА_1