Справа № 824/1651/15-а
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2015-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 липня 2015 р. м. Чернівці Справа № 824/1651/15-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Брезіна Т.М., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Свіженька плюс" до Новоселицької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Чернівецькій області про скасування податкових повідомлень-рішень та визнання протиправними дій,-

в с т а н о в и в:

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, якими скасувати податкові повідомлення-рішення №409/15 НОМЕР_1 від 05.08.2011 р., №551/15 НОМЕР_2 від 26.12.2011 р., №552/15 НОМЕР_3 від 26.12.2011 р., визнати протиправними дії Новоселицької МДПІ, щодо складання актів №442/15/36430262 від 20.07.2011 р., №665/15/36430262 від 16.12.2011 р. про визнання та визначення нікчемними договорів ТОВ «Свіженької плюс» із контрагентом ПП «Пріматех».

Розглянувши заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно зі ст. 105 КАС України позов предявляється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 99 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень. Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Крім того, статтею 102 Податкового кодексу України врегульовано питання застосування строків давності визначення податкових зобовязань, які становлять 1095 днів. Пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України встановлено, що з урахуванням строків давності платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобовязання у будь-який момент після отримання такого рішення.

Із змісту зазначеної законодавчої норми, з урахуванням вимог статті 102 Податкового кодексу України, випливає, що платник податків може звертатися до суду з вимогою щодо протиправності податкового повідомлення-рішення протягом 1095 днів з моменту отримання такого рішення. Крім того, пунктом 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України передбачено, що рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Пунктом 56.19 Податкового кодексу України визначено, що у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов'язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Таким чином, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 99 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними, зокрема, частинами четвертою та пятою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд звертає увагу позивача, що строк звернення до суду з позовом про оскарження рішення контролюючого органу обчислюється з дня отримання платником податків рішення, як це передбачено п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України. Відповідно до цього пункту зазначений строк продовжується на час досудового врегулювання спору процедури адміністративного оскарження відповідного рішення до контролюючого органу (від дня подачі скарги до моменту отримання рішення контролюючого органу за результатами її розгляду).

З огляду на вищезазначене, позивачем не було надано доказів того, коли ним були отримані оскаржувані податкові повідомлення-рішення, а також не надано інформацію про адміністративне оскарження податкових повідомлень рішень №409/15 НОМЕР_1 від 05.08.2011 р., №551/15 НОМЕР_2 від 26.12.2011 р., №552/15 НОМЕР_3 від 26.12.2011 р., що унеможливлює вирішити питання про відкриття провадження по справі.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють подальший розгляд справи, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. 106 КАС України. Тому, в суду є достатньо підстав для залишення позовної заяви без руху та надання строку для усунення недоліків у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Крім того, згідно до п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

У звязку з цим, для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду пояснення та докази дотримання встановлених законом строків для подання до суду адміністративного позову та надати обґрунтування причини пропуску такого строку.

Без усунення вказаних недоліків неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі. На підставі наведеного та керуючись ч.1 ст. 108, ст.165 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви 5 днів з моменту отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали направити позивачу.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Т.М. Брезіна