Справа № 2а-12738/11/2670
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2011-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

07 вересня 2011 року № 2а-12738/11/2670

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кузьменко В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовомОСОБА_1
доДержавної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України
третя особаКредитна спілка Тринадцята зарплатня
провизнання бездіяльності протиправною та стягнення у відшкодування завданої шкоди суми вкладу 40 000,00 грн. та нарахованих процентів у сумі 23 465,00 грн.
В С Т А Н О В И В:

06 вересня 2011 року (відповідно до відмітки служби діловодства суду) ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1О.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України (далі по тексту відповідач, Держфінпослуг), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Кредитної спілки Тринадцята зарплатня (далі по тексту третя особа), в якій просить: 1) визнати протиправною бездіяльність Держфінпослуг при не застосуванні до Кредитної спілки Тринадцята зарплатня заходів впливу у вигляді відсторонення керівництва від управління фінансовою установою та призначення тимчасової адміністрації; 2) стягнути з казначейського рахунку державного бюджету на користь позивача у відшкодування завданої шкоди суму вкладу 40 000,00 грн. та нарахованих процентів у сумі 23 465,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви зясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо подано заяву про поновлення цього строку, то чи є підстави для її задоволення); немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Частина третя статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, вимоги позивача про стягнення у відшкодування завданої шкоди суми вкладу 40 000,00 грн. та нарахованих процентів у сумі 23 465,00 грн. носять майновий характер, при цьому позивач зазначає, що він звільнений від сплати державного мита відповідно до пункту 37 частини першої статті 4 Декрету Кабінету Міністрів України Про державне мито.

Відповідно до частини другої статті 87 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пункту 3 розділу VII Прикінцеві та перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до набрання чинності законом, який регулює порядок сплати і розміри судового збору: 1) судовий збір при зверненні до адміністративного суду сплачується у порядку, встановленому законодавством для державного мита; 2) розмір судового збору визначається відповідно до підпункту б пункту 1 статті 3 Декрету Кабінету Міністрів України Про державне мито, крім випадків, встановлених підпунктом 3 цього пункту; 3) розмір судового збору щодо майнових вимог про стягнення грошових коштів становить один відсоток від розміру таких вимог, але не більше 1700 гривень.

Згідно з пунктом 37 частини першої статті 4 Декрету Кабінету Міністрів України Про державне мито від сплати державного мита звільняються громадяни - за позовами про відшкодування збитків, завданих неповерненням у терміни, передбачені договорами або установчими документами, грошових та майнових внесків, які були залучені до акціонерних товариств, банків, кредитних установ, довірчих товариств та інших юридичних осіб, які залучають кошти та майно громадян.

За визначенням частини другої статті 22 Цивільного кодексу України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю субєкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів субєктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

З аналізу наведений норм, суд приходить до висновку, що в контексті спірних правовідносин спірні суми вкладу та нарахованих на неї процентів не є збитками, які завдані неповерненням у терміни, передбачені договорами або установчими документами, грошових та майнових внесків, які були залучені до акціонерних товариств, банків, кредитних установ, довірчих товариств та інших юридичних осіб, які залучають кошти та майно громадян; в свою чергу вимоги про стягнення суми вкладу 40 000,00 грн. та нарахованих процентів у сумі 23 465,00 грн. є фактично вимогами про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю субєкта владних повноважень, що розглядаються адміністративним судом в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

За таких підстав, в межах спірних правовідносин позивач не є таким, що звільнений від сплати судового збору, тому має додатково сплатити судовий збір щодо майнових вимог про стягнення грошових коштів у розмірі, встановленому підпунктом 3 пункту 3 розділу VII Прикінцеві та перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України - один відсоток від розміру майнових вимог, але не більше 1700 гривень.

Разом з тим, суд вважає за необхідне розяснити, що позивач не позбавлений права звернутися з позовом до Кредитної спілки Тринадцята зарплатня про відшкодування збитків, завданих неповерненням у терміни, передбачені договорами або установчими документами, грошових та майнових внесків, в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексу або іншими законами.

Частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В тексті адміністративного позову позивач посилається на те, що члени Кредитної спілки Тринадцята зарплатня зверталися до Держфінпослуг з приводу порушення третьою особою законів та інших нормативно-правових актів, що регулюють діяльність з надання фінансових послуг, порушень строків розрахунків з членами спілки тощо; разом з тим, докази на підтвердження таких обставини в матеріалах адміністративного позову відсутні, що унеможливлює належне зясування всіх обставин щодо звернення з адміністративним позовом у встановлений строк.

Таким чином, Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до висновку, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, встановлений частиною другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві у разі необхідності зазначається заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Як встановлено Окружним адміністративним судом міста Києва, позивачем до позовної заяви не додано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вказані недоліки позивач може усунути у строк до 26 вересня 2011 року шляхом подання до суду оригіналу документу про сплату судового збору у порядку та розмірах, передбачених пунктом 3 розділу VII Прикінцеві та перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, та заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з відповідним обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку.

Згідно з частиною другою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, статтею 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви до 256 вересня 2011 року.

3. Попередити ОСОБА_1 про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Кузьменко