Справа № 2а-871/12/2670
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2012-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

2а-871/12/2670

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

20 січня 2012 року № 2а-871/12/2670

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кузьменко В.А., розглянувши подання і додані до нього матеріали

за поданням

Державної податкової інспекції у Подільському районі міста Києва

до

Приватного підприємства “Корсар”

про

стягнення коштів за податковим боргом

В С Т А Н О В И В:

17 січня 2011 року (відповідно до поштової відмітки на конверті) Державна податкова інспекція у Подільському районі міста Києва (далі по тексту –заявник, ДПІ у Подільському районі м. Києва) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з поданням до Приватного підприємства “Корсар” (далі по тексту –відповідач, ПП “Корсар”), в якому просить стягнути з розрахункових рахунків ПП “Корсар” заборгованість по податку на додану вартість у розмірі 3 400,00 грн.

Відповідно до частини другої статті 1833 Кодексу адміністративного судочинства України подання подається до суду першої інстанції протягом двадцяти чотирьох годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинно містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв’язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв’язку, якщо такий відомий, відносно сторони, до якої застосовуються заходи, передбачені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення з поданням, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб’єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Разом з тим, судом встановлено, що підпис уповноваженої особи ДПІ у Подільському районі на поданні не скріплено печаткою.

Крім того, згідно з частиною третьою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України суб’єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов’язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. Оскільки статтею 1833 цього Кодексу не встановлено інше, зазначене правило поширюється і на випадки звернення податкового органу з відповідним поданням.

Так, в якості доказу надіслання подання та доданих до нього документів позивач надав до суду копію списку згрупованих внутрішніх відправлень та фіскального чека ДП “Укрпошта”.

Відповідно до частини першої статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Абзацом двадцять сьомим пункту 2 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв’язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв’язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270, заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв’язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України належним доказом надіслання суб’єктом владних повноважень відповідачу у справі копії подання та доданих до нього документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом.

Аналогічна правова позиція доведена в інформаційному листі Вищого адміністративного суду України від 16 листопада 2011 року №2091/11/13-11.

Крім того, відповідно до підпункту 3.1.2.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв’язку “Укрпошта” від 12 травня 2006 року №211, визначено, що про прийняте для пересилання рекомендоване поштове відправлення відправнику видається касовий чек або розрахункова квитанція.

У розрахунковій квитанції зазначається: порядковий номер розрахункової квитанції; номер поштового відправлення (через дріб після номера квитанції), вид поштового відправлення, особлива відмітка, якщо рекомендоване відправлення подається з повідомленням про вручення, з відміткою “Судова повістка”, “Вручити особисто”; місце призначення; його маса; сума плати за пересилання тощо. У визначеному місці розрахункової квитанції проставляється відбиток календарного штемпеля. Касовий чек повинен містити таку саму інформацію, за виключенням номера розрахункової квитанції.

Копія фіскального чека, яка знаходиться в матеріалах справи, свідчить про відправлення рекомендованої поштової кореспонденції, однак не містить особливої відмітки про відправлення з повідомленням про вручення.

Таким чином, на думку Окружного адміністративного суду міста Києва, ДПІ у Подільському районі м. Києва до подання не додано доказу надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії подання та доданих до нього документів.

Суд також звертає увагу, що в прохальній частині заявник просить стягнути з розрахункових рахунків ПП “Корсар” заборгованість по податку на додану вартість.

Однак, матеріали справи свідчать, що відповідач має заборгованість зі штрафних санкцій, а не з податку на додану вартість.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Частина третя статті 1833 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів. Повернення подання не є перешкодою для повторного звернення з ним до суду після усунення його недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Вказані недоліки позивач може усунути у строк до 09 год. 00 хв. 23 січня 2012 року шляхом надання суду подання з уточненими вимогами та за підписом уповноваженої особи, що скріплений печаткою, а також доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії подання та доданих до нього документів, а саме: опис вкладення у цінний лист разом з розрахунковим документом з особливою відміткою про відправлення з повідомленням про вручення.

Керуючись статтями 108, 165, 1833 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити подання Державної податкової інспекції у Подільському районі міста Києва без руху.

2. Встановити Державній податковій інспекції у Подільському районі міста Києва строк для усунення недоліків подання до 09 год. 00 хв. 23 січня 2012 року.

3. Попередити Державну податкову інспекцію у Подільському районі міста Києва про наслідки недотримання вимог суду у встановлений строк, передбачені абзацом другим частини третьої статті 1833 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Кузьменко