Справа № 803/1496/14
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2015-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2015 року м. Київ К/800/19250/15

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України в складі:

головуючого - Смоковича М.І.,

суддів: Сороки М.О., Чумаченко Т.А.,

розглянувши у письмовому провадженні у касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційна група "Глобус"" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області про визнання протиправними дій та визнання протиправною і скасування постанови, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційна група "Глобус"" на постанову Волинського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2014 року та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2015 року,

у с т а н о в и л а :

У липні 2014 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційна група "Глобус"" (далі також -ТзОВ "КУА "Інвестиційна група "Глобус"" або Товариство) звернулося до суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області (далі - Інспекція) про визнання протиправними дій щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на об'єкті будівництва "Будівництво магазину з універсальним асортиментом товарів "Колібріс" на вул. Д. Галицького, 11 в м. Дубно", складання акта перевірки, протоколу про правопорушення, накладення штрафу, а також визнання протиправною і скасування постанови від 10 липня 2014 року № 33/04-10/33.

В обґрунтування вимог позивач зазначав, що відповідач провів позапланову перевірку на вказаному вище об'єкті без повідомлення Товариства про її проведення, не надав направлення на перевірку та провів її за відсутності керівника чи заступника керівника, іншої уповноваженої особи суб'єкта господарювання. Запис про проведення перевірки інспектором не внесено до відповідного журналу суб'єкта господарювання.

Склавши 26 червня 2014 року акт перевірки та протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності, відповідач безпідставно вказав, що директор Товариства ОСОБА_1 відмовився під підписання та отримання акта перевірки, оскільки в цей час ОСОБА_1 фізично не міг знаходитись у місті Дубно - перебував у відрядженні в місті Стрий.

На підставі акта перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийнята постанова від 10 липня 2014 року № 33/04-10/33 про накладення штрафу на Товариство у сумі 109620,00 гривень.

Зазначено, що акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не є належними і допустимими доказами вчинення правопорушення, передбаченого статтею 39 Закону України 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також - Закон № 3038-VI), оскільки складені з порушенням чинного законодавства, вони не відображають об'єктивних обставин. Також стверджує, що декларацію про готовність об'єкта будівництва до експлуатації зареєстровано, сам об'єкт збудовано.

Позивач просив:

визнати протиправними дії Інспекції щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва "Будівництво магазину з універсальним асортиментом товарів "Колібріс" на вул. Д.Галицького,11в м. Дубно, щодо складення акта перевірки, протоколу про правопорушення, накладення штрафу;

визнати протиправною та скасувати постанову №33/04-10/33 від 10 липня 2014 року про накладення штрафу на Товариство за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 109 620,00 гривень.

Постановою Волинського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2014 року, залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2015 року, у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.

У своїй касаційній скарзі Товариство, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить скасувати їх рішення та прийняти нове, або ж направити справу на новий розгляд.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що при виконанні владних повноважень Інспекцією не допущено порушень чинного законодавства в межах дослідженої перевірки, при прийнятті рішень відповідачем дотримано вимоги закону, що регулюють дану сферу правовідносин.

Аналізуючи зміст позовної заяви та обґрунтування касаційної скарги, колегія суддів погоджується з такими висновками судів попередніх інстанції, виходячи з наступного.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року № 439/2011 встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме:

здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань;

виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури;

внесення Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України пропозицій щодо формування політики із відповідних питань.

Частиною другою статті 41 Закону № 3038-VI встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації є одним складових змісту управління у сфері містобудівної діяльності, що передбачено пунктом шість частини першої статті 7 Закону № 3038 в редакції, чинній на час проведення перевірки.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (п.1) та згідно якого проводилась вищевказана позапланова перевірка.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, у тому числі, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до частини десятої статті 39 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Згідно із п. 12 Порядку № 553 посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами п.п. 16, 17 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до підпункту «а» пункту три частини четвертої статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно п. 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі - Порядок № 244), підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки.

Судом першої інстанції встановлено, що 23 червня 2014 року на підставі наказу Інспекції від 23 червня 2014 року № 723-П, направлення від 23 червня 2014 року № 723 на період дії з 23 по 27 червня 2014 року начальником інспекційного відділу у західних районах області - головним державним інспектором територіального управління № 2 проведено позапланову перевірку дотримання Товариством вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва магазину з універсальним асортиментом товарів на вул. Д.Галицького, 11 в м. Дубно Рівненської області.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 26 червня 2014 року, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис № 283 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

На підставі акта перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Інспекцією прийнята постанова від 10 липня 2014 року № 33/04-10/33 про накладення штрафу на Товариство у сумі 109 620,00 гривень за правопорушення, передбаченого абзацом четвертим пунктом шостим частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР).

В обґрунтування позовних вимог та вимог касаційної скарги позивач зазначає, що акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не є належними і допустимими доказами вчинення правопорушення, передбаченого статтею 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки складені з порушенням чинного законодавства та не відображають об'єктивних обставин.

Такі твердження позивача колегія суддів до уваги не приймає, виходячи з наступного.

Як встановлено судами попередніх інстанцій та вбачається з матеріалів справи, призначенню позапланової перевірки передувала реєстрація 02 квітня 2014 року декларації №РВ 21 про готовність об'єкта до експлуатації, поданої Товариством щодо об'єкта будівництва магазину з універсальним асортиментом товарів "Колібріс»" на вул. Д. Галицького, 11 в м. Дубно Рівненської області.

Окрім того, до Інспекції 13 червня 2014 року надійшло звернення Управління архітектури, будівництва та земельних питань Дубенської міської ради №1/12-206 про проведення Товариством будівництва на вказаному об'єкті без дотримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки (благоустрій та ремонт прилеглої території), а тому просило провести перевірку виконання Товариством як замовником зобов'язань, передбачених містобудівними умовами та обмеженнями проектно-кошторисною документацією.

Отже, призначення позапланової перевірки за таких фактичних обставин відповідає пункту 7 Порядку № 553.

Відповідно до пунктів 7, 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Вимоги щодо внесення записів до журналу реєстрації перевірок, надіслання письмового повідомлення про проведення перевірки у Порядку № 553 відсутні, а тому посилання позивача щодо неналежного проведення перевірки з таких підстав необґрунтовані.

Права суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, визначені у пункті 13 Порядку № 533. Серед них: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки. В свою чергу, такий суб'єкт має і певні обов'язки: допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт (пункт 14 Порядку № 553).

Тобто, бути присутнім під час перевірки - це право особи, яка здійснює представництво суб'єкта господарювання, водночас, забезпечити доступ до перевірки, подавати матеріали з питань, що виникають під час здійснення перевірки - обов'язок суб'єкта господарювання.

З огляду на наявні у справі матеріали, суд вважає що під час проведення позапланової перевірки відповідач діяв з дотриманням Порядку № 553, а реалізація прав позивача залежить від його волі (як-от, бути присутнім під час перевірки, підписувати акт перевірки, знайомитися з його змістом, подавати заперечення на акт перевірки).

Позивач в свою чергу зазначає про те, що 26 червня 2014 року директор Товариства перебував у відрядженні в місті Стрий, а тому фізично не міг бути присутнім під час проведення перевірки.

Однак, зазначені обставини спростовуються матеріалами справи, оскільки судом першої інстанції під час розгляду справи було встановлено, що директор Товариства був присутнім при проведенні перевірки, зазначені обставини підтвердив допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 - начальник управління архітектури, будівництва та земельних питань Дубенської міської ради, звернення якого слугувало підставою для організації позапланової перевірки на об'єкті будівництва позивача та який був присутнім під час огляду об'єкта будівництва у межах здійснення відповідачем позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відсутність відомостей в акті перевірки про вказану обставину обґрунтовується тим, що згідно із затвердженою формою акта перевірки у ньому вказуються залучені до перевірки відповідно до підпункту сьомого пункту одинадцятого Порядку № 553 представники центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівці галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли професійну атестацію. Оскільки до проведення позапланової перевірки представники інших органів та організацій відповідачем не залучалися, проте це не позбавляло можливості бути присутнім під час її проведення представника заявника, за зверненням якого, у тому числі, було призначено контрольний захід.

З огляду на показання свідка ОСОБА_2 та пояснень представника відповідача ОСОБА_3 - інспектора, що безпосередньо здійснював перевірку, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що подані на підтвердження докази перебування у відрядженні ОСОБА_1 у період з 25 по 27 червня 2014 року не вказують на те, що останній безвиїзно перебував у місті Стрий протягом трьох днів і не міг у період з 23 по 26 червня 2014 року бути присутнім під час проведення перевірки та знати про її проведення.

Доступ до об'єкта будівництва під час перевірки було забезпечено з можливістю перебувати всередині приміщення, також надано технічну документацію, що спростовує доводи позивача про проведення перевірки заочно, без виходу на місце та за відсутності представників позивача.

Крім того, у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки, складається відповідний акт, однак в даному випадку такий акт не складався (п.14 Порядку № 553).

П.16 Порядку № 533, передбачено складання акту перевірки за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції, який підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (пункти 18-21 цього Порядку).

Судами попередніх інстанцій встановлено, що у зв'язку із відмовою підписувати акт перевірки та ознайомлюватися з ним представником позивача, примірник акта був надісланий позивачу рекомендованим листом. Складання окремого документа у разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт Порядком № 533 не передбачено.

Як вбачається з акта перевірки від 26 червня 2014 року, Товариством як замовником у пунктах 6, 11 та 15 декларації про готовність об'єкта до експлуатації зазначено недостовірні дані.

А саме, щодо п.15 декларації, фактично не виконано та не прийнято представниками головного управління Державної служби надзвичайних ситуацій України у Рівненській області оснащення будівлі магазину системами оповіщення про пожежу, пожежну сигналізацію, пожежну автоматику та блискавкозахист відповідно до вимог розділу 9 том 1 робочого проекту; не завершені будівельні роботи з благоустрою проїздів та майданчиків для тимчасового паркування автомобілів відповідно до вимог пунктів 9-11 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих управлінням архітектури, будівництва та земельних питань Дубенської міської ради від 25 грудня 2012 року № 55/2012 та генерального плану робочого проекту (не виконано асфальтобетонного покриття проїздів, тротуарів із тротуарної бетонної плитки та майданчиків для тимчасового паркування автомобілів, турнікетну огорожу); не завершені будівельні роботи в приміщеннях 20, 21, 22 об'єкта будівництва, оздоблювальні роботи стін торгівельної зали, цехів, санвузлів, підсобних та побутових приміщень, зовнішні оздоблювальні роботи, не встановлені дверні блоки, не виконані будівельні роботи із влаштування систем опалення та вентиляції, роботи із влаштування зовнішніх мереж каналізації, тамбурних приміщень, не завершені роботи по забезпеченню заходів по доступності маломобільних груп населення.

Також, замовником в пункті 11 декларації вказано дату закінчення робіт - квітень 2014 року. Однак станом на 26 червня 2014 року роботи фактично не закінчено.

Свідок ОСОБА_2, даючи покази суду першої інстанції, підтвердив, що фактично роботи станом на день проведення перевірки не були завершені, зокрема, внутрішні роботи та роботи із благоустрою.

У пункті шостому декларації замовником вказано недостовірну інформацію про осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт на об'єкті.

При прийнятті відповідачем постанови, зауваження, викладені в акті перевірки про недостовірність інформації у пункті 6 декларації не знайшло свого підтвердження, на відміну від зауважень про недостовірність інформації у пунктах 11 та 15 декларації.

За результатами перевірки 26 червня 2014 року складено протокол та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У протоколі відображено зміст встановлених актом перевірки порушень. У приписі №283, який позивач не оскаржує, у зв'язку із виявленими перевіркою порушеннями зобов'язано у термін до 01 вересня 2014 року їх усунути.

Справи про правопорушення, передбачені Законом № 208/94-ВР, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами. При цьому нормою статті 3 зазначеного Закону передбачено, що накладати штраф від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів мають право керівник Державної архітектурно-будівельної інспекції України та його заступники, керівники територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції України та їх заступники.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року № 244.

Питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 10 липня 2014 року.

Доводи позивача про неналежне повідомлення про розгляд справи (менше ніж за три дні до дати розгляду) з посиланням на довідку відділення поштового зв'язку від 22 серпня 2014 року № 07-п/09-506 суд до уваги не бере, оскільки інші докази - повідомлення про вручення поштового відправлення, надісланого рекомендованим порядком, відомості з офіційного сайту Українського державного підприємства поштового зв'язку "Укрпошта" станом на 16 вересня 2014 року вказують, що кореспонденція, надіслана 01 липня 2014 року відповідачем за супровідним листом від 27 червня 2014 року № 01-20/2084 в конверті (штриховий ідентифікатор 451), отримана позивачем саме 03 липня 2014 року.

Складений позивачем акт про відсутність вкладення (протоколу від 26 серпня 2014 року, фотоматеріалів - додатка до акта перевірки), що складений позивачем 07 липня 2014 року, не є доказом отримання ним документів за результатами перевірки саме 07 липня 2014 року; до того ж відповідачу такий акт не надсилався.

Клопотання позивача про відкладення розгляду справи не надходили, останній лише направив листа від 09 липня 2014 року № 45 в якому просив не брати до уваги акт перевірки та протокол від 26 червня 2014 року.

Також, з листів позивача від 09 липня 2014 року № 45 та № 46 вбачається, що він був проінформований про час розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки відомості про дату і час такого розгляду зазначені виключно у протоколі від 26 червня 2014 року. Крім того, позивач копію протоколу додавав до свого листа від 09 липня 2014 року № 45, що також спростовує його доводи про відсутність вкладень у конверт із супровідним листом від 27 червня 2014 року № 01-20/2084.

Позивач не був позбавлений можливості надати для розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності докази, що спростовують висновки акта перевірки та протоколу, однак цього не зробив.

Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. За результатами розгляду справи посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає постанову.

Отже, з урахуванням наведеного суд вважає, що відповідач дотримався строків повідомлення про розгляд справи та порядку розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частин першої та п'ятої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Частиною десятою вказаної статті визначено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

В свою чергу, процедура прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів визначена Порядком, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» п. 9 якого встановлено, що на об'єкті повинні бути виконані всі передбачені проектною документацією згідно із державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, а також змонтоване і випробуване обладнання.

З матеріалів справи вбачається, що позаплановою перевіркою встановлено, що станом на 02 квітня 2014 року - на дату реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, будівельні роботи на об'єкті, передбачені проектною документацією, не були завершені, що підтверджується загальним журналом робіт та журналу авторського нагляду на об'єкті будівництва позивача.

Окрім того, позивачем не спростовано висновки відповідача про недостовірність даних у пункті 15 декларації в частині виконання усіх передбачених проектною документацією робіт, зокрема, виконання і прийняття представниками головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області оснащення будівлі системами оповіщення про пожежу, пожежною сигналізацією та блискавкозахистом відповідно до розділу 9 том 1 робочого проекту; завершення робіт з благоустрою проїздів та майданчиків для тимчасового паркування автомобілів та інших робіт, про які йдеться в акті перевірки від 26 червня 2014 року та оскаржуваній постанові.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності вважаються протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

У зв'язку із встановленням порушення позивачем частини десятої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (зазначення недостовірних даних в декларації від 02 квітня 2014 року № РВ 21) за результатами розгляду матеріалів справи про порушення у сфері містобудівної діяльності постановою відповідача від 10 липня 2014 року № 33/04-10/33 на ТзОВ "КУА "Інвестиційна група "Глобус" накладено штраф у сумі 109620,00 грн., що відповідає встановленому п. 6 ч. 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» розміру.

Відповідно до частини першої статті 224 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на викладене, висновки судів попередніх інстанцій є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.

Доводи, які містяться в касаційній скарзі, висновків судів та обставин справи не спростовують.

Керуючись статтями 2201, 223, 224, 231, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Інвестиційна група "Глобус"" залишити без задоволення.

Постанову Волинського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2014 року та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 30 березня 2015 року у цій справі залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії сторонам у справі та оскарженню не підлягає.

Головуючий М.І. Смокович

Судді М.О. Сорока

Т.А. Чумаченко