Справа № 672/739/15-а
Суддя: Мельник В. М.
Дата ухвалення: 2015-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа№672/739/15-а
Провадження №2-а/672/50/15
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2015 р. Городоцький районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого судді Мельник В.М.,

при секретарі Стебло Л.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що постанова від 12 травня 2015 року є незаконною, винесена з порушенням норм КУпАП, що призвело до неправомірного притягнення її до адміністративної відповідальності, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, просить її скасувати.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, попередньо подавши письмову заяву про розгляд справи у відсутності представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України, позовні вимоги не визнала, виклавши обґрунтування в письмовому запереченні.

Заслухавши пояснення представника позивача, оголосивши заяву представника відповідача та письмове заперечення, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 24 квітня 2015 року було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил магазину по вул.Заводська площа, 4а/1 в м.Городок-Гладун А.С.

За результатами перевірки встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_2 експлуатується магазин, який не прийнятий в експлуатацію (об'єкт належить до IІ категорії складності), чим порушено ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» .

Відповідно до зазначених порушень 24 квітня 2015 року головним державним інспектором Інспекційного відділу по Південному регіону Управління ДАБІ у Хмельницькій області ОСОБА_4 було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.12 ст.96 КУпАП та припис від 24.04.2015 р., згідно якого позивача зобовязано усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку до 22 травня 2015 року.

За наслідками розгляду акту позапланової перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення від 24 квітня 2015 року винесено постанову від 12 травня 2015 року в.о. начальника Управління ДАБІ у Хмельницькій області про накладення на позивача штрафу в розмірі 8500 грн. за правопорушення передбачене ч.12 ст.96 КУпАП.

Оцінюючи правомірність оскарженої постанови, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Цьому конституційному принципу кореспондують положення ст.2 КАС України, якими передбачено, що суб'єкти владних повноважень при прийнятті рішень, вчиненні дій або бездіяльності мають діяти: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також обґрунтовано; розсудливо; пропорційно.

Отже, оскаржуване рішення Управління ДАБІ у Хмельницькій області про притягнення позивача до відповідальності повинно відповідати наведеним критеріям законності і обґрунтованості.

Повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - Держархбудінспекція України) щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011р. №439/2011, та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (із змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 27.02.2012р. №148).

Відповідно до положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Згідно із ст. 41 цього Закону, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основи містобудування» містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Таким чином, суб'єктами містобудування є замовники будівництва, а також юридичні особи та фізичні особи - підприємці, які виконують будівельні роботи.

Судом встановлено, що позивач є замовником будівництва.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), п.1 якого передбачено, що він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно із п.п. 2, 5, 7, 8, 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

З акту перевірки від 24 квітня 2015 року не вбачається з яких саме вищезазначених підстав було проведено позапланову перевірку.

А тому суд вважає, що даний акт по результатам позапланової перевірки є передчасним, оскільки декларацію про готовність обєкта в експлуатацію Управління ДАБІ в Хмельницькій області отримало 27 квітня 2015 року, про що стверджує довідка видана начальником центру надання адміністративних послуг за №278 від 23 червня 2015 року.

З копії декларації про готовність обєкта до експлуатації встановлено, що дану декларацію зареєстровано в Управлінні ДАБІ у Хмельницькій області 28 квітня 2015 року.

У звязку з цим слід зазначити, що доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення судом не здобуто.

Згідно із ст.ст.3, 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів від 06.04.1995 р. №244 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 р. №735 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.п. 17-19, 21 цього Порядку, справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи наведене, суд вважає, що притягнення позивача до відповідальності відбулось із порушенням зазначених правових норм.

З оглянутих судом документів-акту позапланової перевірки, який став єдиною підставою для притягнення позивача до відповідальності і прийняття оскарженого рішення у співставленні з наданими позивачем документи, неможливо достовірно встановити факт вчинення ним того правопорушення, яке ставиться йому у провину, слід дійти висновку, що відповідач не в повній мірі здобув та дослідив докази, що мають значення для правильного вирішення справи і не виконав належним чином свого обов'язку щодо з'ясування, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності.

За таких обставин оскаржена постанова відповідача від 12.05.2015р. №54 не відповідає критеріям законності і обґрунтованості, оскільки прийнята вона без урахування всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення питання про притягнення позивача до відповідальності.

Згідно з частиною першою ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення, оскільки відповідачем не доведено правомірності оскарженого рішення про притягнення позивача до відповідальності.

Керуючись ст. ст. 159-163 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити

Визнати незаконною та скасувати постанову №54 по справі про адміністративне правопорушення від 12.05.2015 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.12 ст.96 КУпАП - ОСОБА_2 і накладення на неї стягнення у виді штрафу в сумі 8500 грн., а провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрити .

На постанову може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня її проголошення.

Суддя