Справа № 2а/0270/3401/11
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2011-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
____________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

05 жовтня 2011 р. м. Вінниця Справа № 2а/0270/3401/11

Вінницький окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Воробйової І.А.

при секретарі судового засідання: Чорному В.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

у відсутність відповідача

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про роз"яснення постанови у справі за позовом Вінницького обласного осередка Всеукраїнської громадської організації до начальника Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій про визнання бездіяльності протиправною та зобов"язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла заява Вінницького обласного осередка Всеукраїнської громадської організації «Захист дітей війни»про розяснення постанови Вінницького окружного адміністративного суду у даній справі в частині щодо того, що позивач не уповноважений звертатись до суду з позовними вимогами щодо захисту інтересів своїх членів, а саме громадян України зі статусом «діти війни».

Заява мотивована тим, що обґрунтовуючи рішення, суд виходив з того, що «дитиною війни»є лише конкретна фізична особа, якій згідно вказаного закону здійснюються відповідні виплати. Тоді як у даному випадку до суду звернулась юридична особа, на яку не поширюється дія цього закону. Більш того, представництво конкретних фізичних осіб позивачем не здійснюється… порушення, на думку, позивача, прав громадян певної категорії субєктом владних повноважень у сфері публічно-правових відносин, в цьому випадку не може розцінюватись як порушення прав саме позивача (юридичної особи), оскільки з невиплатою відповідного підвищення до пенсії громадянам обсяг прав позивача Вінницького обласного осередка всеукраїнської громадської організації «Захист дітей війни»і можливість їх реалізації лишаються незмінними».

Проте, дана постанова в цій частині не є зрозумілою, оскільки згідно статті 8 Закону України «Про соціальний захист дітей війни»діти війни можуть створювати громадські організації, які утворюються та діють відповідно до законодавства України про обєднання громадян. Реєстрація та легалізація інвалідських організацій громадських організацій дітей війни, а також місцевих осередків таких організацій відбувається безоплатно.

Так, з 23 грудня 2004 р. на території Вінницької області діє Вінницький осередок Всеукраїнської громадської організації «Захист дітей війни».

Відповідно до статуту Організації одним із основних завдань організації є захист громадян України, які постаждали під час Великої Вітчизняної війни, збройних конфліктів. Одночасно, Статутом передбачено, що для виконання мети та завдань Організація представляє та захищає інтереси своїх членів в державних органах та громадських організаціях. Беручи до уваги викладене, позивачу не зрозуміло на підставі чого суду дійшов висновку до того, що позивач не уповноважений звертатись до суду з позовними вимогами щодо захисту інтересів своїх членів, а саме громадян України зі статусом «діти війни».

В судовому засіданні представник Вінницького обласного осередка Всеукраїнської громадської організації "Захист дітей війни" заяву про розяснення судового рішення підтримав.

Відповідач в судове засідання не з"явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений завчасно та належним чином.

Згідно частини 3 статті 170 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Розглянувши заяву про роз"яснення постанови суду, вислухавши думку представника заявника, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до статті 170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, а також державного виконавця, ухвалою розяснює рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подано до примусового виконання.

Вказана стаття передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з

метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення положень вказаної статті, роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок не ясності резолютивної частини рішення.

Визначальним у даній нормі є те, що судове рішення має підлягати виконанню, тоді як у даному випадку це не є можливим в звязку з відмовою у задоволені позовних вимог.

Тому механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішен ня, що має місце у даному випадку. Адже представник заявника (позивача) фактично й просить роз"яснити мотиви прийняття рішення та з чого суд виходив, відмовляючи у позові.

У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Крім того, на думку суду, з мотивувальної та резолютивної частини постанови вбачається, що її текст труднощів для розуміння не викликає, суть її ясна та не двозначна, тому розширеному тлумаченню, шляхом роз`яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

За сукупністю наведених обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення

Керуючись ст.ст. 170, 186, 254, КАС України суд, -

УХВАЛИВ :

В задоволені заяви про роз"яснення судового рішення відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна