Справа № 327/199/14-а
Суддя: Кущ Т. М.
Дата ухвалення: 2014-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №327/199/14-а
Провадження№2-а/327/2/2014
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.06.2014 року смт. Розівка

Розівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Кущ Т.М.,

розглянувши у приміщенні Розівського районного суду Запорізької області у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області ОСОБА_2 про визнання протиправним рішення субєкта владних повноважень та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

05 червня 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним адміністративним позовом до заступника начальника інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області (далі заступник начальника Інспекції) ОСОБА_2, який виніс постанову №158 від 26 травня 2014 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.18 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), та постанову №165 від 27 травня 2014 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.17 ст.96 КУпАП. У постановах відповідач вказав, що ОСОБА_1 не поінформувала письмово відповідні органи про початок виконання будівельних робіт та не уклала договір на здійснення технічного нагляду за реконструкцією житлового будинку з господарськими будівлями, чим допустила порушення п.7 Порядку виконання будівельних робіт, а також ч.2 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури. Не погоджуючись з постановами про накладення адміністративних стягнень у виді штрафів в сумі 1190 грн. і 8500 грн. відповідно, позивач ОСОБА_1 прохає скасувати їх як протиправні. Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач послалась на те, що за обставин, вказаних у постанові по справі про адміністративне правопорушення, нею не були порушені вимоги законодавства, будівельні норми і правила під час будівництва. Крім того, позивач не була поінформована про складання відносно неї протоколів про адміністративні правопорушення.

Позивач ОСОБА_1 була повідомлена про час і місце розгляду справи, в судове засідання не зявилася (а.с.79). У відповідній письмовій заяві, поданій до суду, вказала про те, що вона підтримує заявлені вимоги по тих підставах, які нею були викладені в позовній заяві (а.с.86).

Відповідач заступник начальника Інспекції ОСОБА_2 був повідомлений належним чином про час і місце розгляду справи, в судове засідання не зявився, причини своєї неявки не повідомив, заперечень проти позову не надав (а.с.80).

Разом з цим, до суду від Інспекції надійшли письмові заперечення проти позову та клопотання про розгляд справи за відсутності представника Інспекції, які судом залишені без розгляду, оскільки заявлені особою, яка не бере участь у справі (а.с.81-85).

Дана справа розглянута судом відповідно до ч.4 ст.122, ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) в порядку письмового провадження.

У відповідності до вимог ч.1 ст.41 КАС України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, та через розгляд справи в порядку письмового провадження.

Суд, з'ясувавши позицію сторін, фактичні обставини справи, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази, які мають значення для вирішення спору по суті, прийшов до висновку про те, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-ХІV (далі Закон №687-ХІV) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами, а саме посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пункту 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі припис) (п.17 Порядку №553).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1Т, як забудовником, не було укладено договір на здійснення технічного нагляду за реконструкцією житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані по вул.Гоголя, 78 в смт Розівка Розівського району Запорізької області, внаслідок чого не забезпечено здійснення технічного нагляду протягом усього терміну будівництва, що є порушенням ч.2 ст.11 Закону №687-ХІV, п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року №903 (далі Порядок №903). Крім того, ОСОБА_1 протягом семи календарних днів з дня подання до Інспекції повідомлення про початок виконання будівельних робіт письмово не поінформувала про це органи місцевого самоврядування, а також органи у сфері пожежної та техногенної безпеки, чим порушила п.7 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі Порядок №466). Зазначені порушення були зафіксовані головним державним інспектором Бердянського інспекційного відділу Інспекції ОСОБА_3 у присутності ОСОБА_1 в ході проведення позапланової перевірки на вищевказаному обєкті будівництва шляхом складання акта від 08 квітня 2014 року та внесення приписів від 16 травня 2014 року за №135 і №138. Крім того, державним інспектором відносно ОСОБА_1 були складені протоколи про адміністративні правопорушення від 16 травня 2014 року за частинами 17 і 18 статті 96 КУпАП (а.с.55-57,60-62,65-66,68-69,72-73,74-75).

26 травня 2014 року заступником начальника Інспекції ОСОБА_2 була винесена постанова №158 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.18 ст.96 КУпАП, відповідно до якої ОСОБА_1 піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 1190 гривень (а.с.7,58-59).

Також відповідачем 27 травня 2014 року була винесена постанова №165 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.17 ст.96 КУпАП, відповідно до якої ОСОБА_1 піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 8500 гривень (а.с.9,63-64).

ОСОБА_1 не була присутня під час розгляду протоколів про адміністративні правопорушення, а тому поштовим переказом отримала від відповідача копії вищевказаних постанов (а.с.8,10).

Право позивача ОСОБА_1 на оскарження рішень відповідача, який згідно змісту п.7 ст.3 КАС України є субєктом владних повноважень, уповноважений на прийняття рішення за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, безпосередньо передбачено ст.287 КУпАП та визначено стст.4,6, п.1 ч.1 ст.17 КАС України.

Предметом спору в даній справі є зясування правомірності винесення відповідачем рішень в справах про адміністративні правопорушення. Суд виходить також з того, що розгляд справи в порядку КАС України передбачає перевірку як дотримання вимог процесуального законодавства з боку суб'єктів владних повноважень, так й перевірку наявності чи відсутності в діях особи складу адміністративного правопорушення.

ОСОБА_1 за захистом порушених прав звернулася до суду 05 червня 2014 року, а саме у межах строку, передбаченого ст.289 КУпАП (а.с.2).

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 2446 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об'єктів чи споруд, вимог щодо розміщення та функціонування майданчиків для паркування, необладнанням майданчиків для платного паркування транспортних засобів паркувальними автоматами або автоматичними вїзними та виїзними терміналами, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 961 (крім частин третьої п'ятої), 97, частини третя пята статті 1521, стаття 18842).

Частиною другою цієї статті визначено, що від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівник, заступники керівника центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, та інші уповноважені керівником посадові особи цього органу.

Згідно частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд дійшов висновку про те, що заступником начальника Інспекції ОСОБА_2 рішення, яке оспорюється позивачем, прийнято з порушенням встановлено законом порядку.

Приймаючи рішення у справі, судом враховано наступне.

Відповідно до стст.245,280 КУпАП на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладений обов'язок всебічного, повного, об'єктивного з'ясування її обставин, зокрема, вчинення адміністративного правопорушення особою та вини цієї особи у його вчиненні.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи правопорушника і в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи.

Як вбачається зі змісту протоколів про адміністративні правопорушення, складених відносно ОСОБА_1, в них описана суть правопорушень, передбачених частинами 17 і 18 ст.96 КУпАП (а.с.55-57,60-62).

Виходячи із диспозиції зазначених частин статті 96 КУпАП, обєктивна сторона цих адміністративних правопорушень полягає у незабезпеченні замовником здійснення технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, та неподанні чи несвоєчасному поданні замовником інформації про передачу права на будівництво об'єкта іншому замовнику, зміну генерального підрядника чи підрядника, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт, а також інформації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт та про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта у випадках, коли подання такої інформації є обов'язковим.

Зі змісту протоколів про адміністративні правопорушення та матеріалів справи, вбачається, що ОСОБА_1, як забудовник, не уклала договір на здійснення технічного нагляду за реконструкцією житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані по вул.Гоголя, 78 в смт Розівка Розівського району Запорізької області, внаслідок чого не забезпечила здійснення технічного нагляду протягом усього терміну будівництва, а також протягом семи календарних днів з дня подання до Інспекції повідомлення про початок виконання будівельних робіт письмово не поінформувала про це органи місцевого самоврядування, а також органи у сфері пожежної та техногенної безпеки. Зазначені обставини позивач ОСОБА_1 визнала та не оспорювала.

Однак, висновок відповідача заступника начальника Інспекції ОСОБА_2 про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.17 ст.96 КУпАП, не ґрунтується на законі.

Відповідно до частин першої, другої, пятої статті 11 Закону №687-ХІV під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку №903, встановлено, що технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

З системного аналізу викладених норм вбачається, що законодавець чітко розмежовує забезпечення технічного нагляду, яке здійснюється замовником (забудовником), та здійснення технічного нагляду, яке здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

При цьому, замовник (забудовник) може забезпечити здійснення технічного нагляду на підконтрольних об'єктах будівництва, зокрема, у такий спосіб як залучення на договірних засадах третіх осіб (суб'єктів господарювання, які мають отриману у встановленому порядку ліцензію на провадження такої діяльності).

Разом з тим, відповідно до ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VІ (далі Закон №3038-VІ) замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до пункту 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05 липня 2011 року (далі Порядок №103), будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно статті 27 Закону №3038-VІ забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника (теж саме передбачено пунктом 1.6 Порядку №103). Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Так, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач ОСОБА_1 отримала будівельний паспорт №3 реконструкції вищевказаного житлового будинку з господарськими будівлями, який був виданий відділом регіонального розвитку, містобудування, архітектури Розівської районної державної адміністрації Запорізької області від 04 листопада 2013 року (а.с.16).

ОСОБА_1 повідомила Інспекцію про початок виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку шляхом направлення відповідного повідомлення від 19 листопада 2013 року за №ЗП04 (а.с.25).

Замовник (забудовник) ОСОБА_1 протягом усього періоду будівництва об'єкта, а саме, з 19 листопада 2013 року по 10 березня 2014 року, не забезпечувала технічний нагляд (а.с.20-24,37-41).

Проте, вказаний одноповерховий об'єкт будівництва належить до IІ категорії складності, площею 75,7 квадратних метрів, а тому замовник (забудовник) ОСОБА_1 не повинна була забезпечувати здійснення технічного нагляду на підконтрольних об'єктах будівництва, зокрема, у такий спосіб як залучення на договірних засадах третіх осіб.

Сукупність даних норм чинного законодавства, а також наявні письмові докази у справі, свідчать, що, позивачем не було порушено норми законодавства, які регулююсь спірні правовідносини, а відтак суд, у відповідності до положень статті 293 КУпАП, вважає наявними підстави для скасування постанови №165 від 27 травня 2014 року як протиправної та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.17 ст.96 КУпАП відносно ОСОБА_1 у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Що стосується висновку відповідача заступника начальника Інспекції ОСОБА_2 про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.18 ст.96 КУпАП, то суд зазначає наступне.

Замовник (забудовник) ОСОБА_1 після сповіщення Інспекції про початок виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку (повідомлення від 19 листопада 2013 року за №ЗП04) не поінформувала про це органи місцевого самоврядування, а також органи у сфері пожежної та техногенної безпеки, чим не виконала обовязок, передбачений пунктом 15 Порядку №466.

Цим пунктом Порядку №466 визначено, що замовник зобов'язаний протягом семи календарних днів з дня реєстрації декларації або з дня отримання права на виконання підготовчих робіт відповідно до пунктів 13 і 14 цього Порядку письмово поінформувати місцеву держадміністрацію або орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням об'єкта будівництва, а також державні органи у сфері пожежної та техногенної безпеки про початок виконання підготовчих робіт.

Зазначення відповідачем у постанові №158 від 26 травня 2014 року по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 порушення останньою вимог пункту 7 Порядку №466 є помилковим, оскільки даний пункт цього Порядку не містить відповідних положень.

Обставини, повязані з неподанням органам місцевого самоврядування за місцезнаходженням об'єкта будівництва, а також державним органам у сфері пожежної та техногенної безпеки, інформації про початок виконання будівельних робіт позивач ОСОБА_1 визнала та не оспорювала.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковано за ознаками правопорушення, яке передбачене ч.18 ст.96 КУпАП.

Суд приймає до уваги ту обставину, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачені ст.38 КУпАП, тому відповідач заступник начальника Інспекції ОСОБА_2 мав би закрити провадження у справі з відповідної підстави.

Згідно частини першої статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через два місяці з дня його виявлення.

Протиправні діяння, які полягають у невиконанні обов'язку до певного терміну, не є триваючими. Відповідно обчислення строків давності по таких правопорушень слід здійснювати з моменту їх вчинення, коли обов'язок не була виконана до встановленого терміну.

Підстав вважати правопорушення, передбачене ч.18 ст.96 КУпАП, в частині неподання замовником інформації про початок виконання будівельних робіт триваючим, немає, а тому ОСОБА_1 могла бути притягнута до адміністративної відповідальності у двомісячний строк, починаючи з 28 листопада 2013 року.

В даній справі, на час її розгляду відповідачем заступником начальника Інспекції ОСОБА_2, строки накладення адміністративного стягнення на винну особу закінчилися.

Відповідно до п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато та підлягає закриттю у звязку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відтак суд, у відповідності до положень статті 293 КУпАП, вважає наявними підстави для скасування постанови №158 від 26 травня 2014 року як протиправної та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.18 ст.96 КУпАП відносно ОСОБА_1 у звязку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Таким чином, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Оскільки позов задоволено, суд в порядку ч.ч.1,3 ст.94 КАС України має підстави для присудження позивачу ОСОБА_1 суми понесених нею судових витрат, які документально підтверджені, відповідно до задоволених вимог, а саме, в сумі 73 грн. 08 коп. (а.с.1).

Частиною другою ст.1712 КАС України визначено, що рішення місцевого загального суду як адміністративного суду у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності є остаточним і оскарженню не підлягає.

Керуючись стст.38,96,287-289,293 КУпАП, стст.11,69-71,94,160-163,1712 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1, - задовольнити.

Рішення заступника начальника інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області ОСОБА_2 постанову №158 від 26 травня 2014 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.18 ст.96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1190 гривень, - визнати протиправною та скасувати.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.18 ст.96 КУпАП, відносно ОСОБА_1, - закрити.

Рішення заступника начальника інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області ОСОБА_2 постанову №165 від 27 травня 2014 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.17 ст.96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 гривень, - визнати протиправною та скасувати.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.17 ст.96 КУпАП, відносно ОСОБА_1, - закрити.

Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний податковий номер НОМЕР_1) судовий збір в сумі 73 (сімдесяти трьох) гривень 08 (восьми) копійок.

Судове рішення є остаточним і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.М.Кущ

23.06.2014