Справа № 810/2855/15
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2015-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 липня 2015 року № 810/2855/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області про скасування: податкових повідомлень-рішень, вимоги про сплату боргу (недоїмки), рішення про застосування штрафних санкцій, податкової вимоги,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області, в якому просить скасувати: податкове повідомлення-рішення від 22.10.2014 форми "Р" №, податкове повідомлення-рішення від 22.10.2014 форми "Р" №, вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 22.10.2014 №, рішення про застосування штрафних санкцій своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 22.10.2014 №, податкову вимогу від 05.12.2014 №813-00.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Положенням пункту 4 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно з частиною другою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

У позовній заяві позивач на обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідачем було проведено документальну перевірку за результатами якої складено відповідний акт, висновки якого, на думку позивача, є протиправними, проте, не вказує на фактичні обставини, які обґрунтовують позовні вимоги та не надає жодних доказів на підтвердження обставин, що обґрунтовують позовні вимоги. Крім того, позивач додав до позову ряд додатків, зокрема, копії акту перевірки, оскаржувані рішення, скарги на ці рішення та відповіді на них, свідоцтво про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця, свідоцтво про реєстрацію платника податку на додану вартість, проте, жодних доказів на підтвердження правомірності ведення податкового обліку, а саме: належним чином засвідчених копій договорів, первинно-бухгалтерських документів та податкових накладних, рахунків-фактур, товарно-транспортних накладних, платіжних доручень або банківських виписок, тощо, щодо спірних господарських операцій позивачем до позову не додано.

Отже, з вищевикладеного випливає, що позивач не дотримався положень пункту 4 частини першої та частини другої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, у позовній заяві не зазначив обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Окрім цього, позивач не надав доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги та не зазначив причин неможливості подання таких доказів.

Положеннями частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини другої статті 87 цього Кодексу, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з положеннями частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Також, частиною другою зазначеної статті передбачено, що за подання адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становить 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,06 розміру мінімальної заробітної плати.

Суд звертає увагу позивача на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги субєктів права, що повязані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

Рішення суб`єкта владних повноважень, яким визначено грошове зобов`язання, а саме, суму адміністративно-господарських, штрафних санкцій, тощо, та на підставі якого може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, породжує підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи, а відтак, вимога про визнання протиправним та/або скасування такого рішення носить майновий характер.

Аналогічна правова позиція викладена у листі-роз`ясненні Вищого адміністративного суду України від 18.01.2012 №165/11/13-12.

Із змісту позовної заяви випливає, що позивач просить суд скасувати: податкове повідомлення-рішення від 22.10.2014 форми "Р" №, податкове повідомлення-рішення від 22.10.2014 форми "Р" №, вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 22.10.2014 №, рішення про застосування штрафних санкцій своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 22.10.2014 №, податкову вимогу від 05.12.2014 №813-00. Таким чином, позовна заява має майновий характер.

Разом з тим, позивач до позовної заяви додав квитанцію від 06.07.2015 №0.0.405762318.1, в якій зазначено, що судовий збір сплачений у розмірі 73,08 грн.

Тобто, із вищезазначеного випливає, що позивач сплатив судовий збір як за немайновий характер позовної заяви, водночас, дана позовна заява має майновий характер.

Відповідно до вимог частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статті 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вищезазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у звязку з чим суд, враховуючи положення статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Недоліки позовної заяви повинні бути усунені у строк до 20.08.2015, шляхом подання до суду:

- позовної заяви, оформленої у відповідності до приписів статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, в якій були б викладені фактичні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із наданням доказів на підтвердження обставин, з посиланням, яким чином, кожен із них, стосується предмету спору та підтверджує обставини, на які позивач посилається на підтвердження протиправності рішень відповідача. У разі неможливості надання таких доказів зазначити, які саме докази не можливо надати та у зв'язку з чим;

- документа про сплату судового збору за звернення до Київського окружного адміністративного суду з позовом майнового характеру в розмірі визначеному статтею 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Вишгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області про скасування: податкових повідомлень-рішень, вимоги про сплату боргу (недоїмки), рішення про застосування штрафних санкцій, податкової вимоги, залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви до 20 серпня 2015 року.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Басай О.В.