Справа № 810/920/15
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2015-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2015 року (17:32 год.) м. Київ №810/920/15

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Луценко К.Ю., розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будрайс" до Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії,

за участю:

представника позивача: ОСОБА_1, довіреність від 20.02.2015;

представника відповідача: ОСОБА_2, довіреність від 21.01.2015 № 208/8/10-04-В-00-14;

свідка ОСОБА_3, НОМЕР_1, виданий Броварським РВ ГУ МВС України у Київській області

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось з позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Будрайс» до Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Держаної фіскальної служби у Київській області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Бориспільської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області, повязані зі складанням Податкової інформації від 12.02.2015 № 2 «Щодо неможливості проведення зустрічної звірки ТОВ «Будрайс» () по взаємовідносинах з контрагентами за грудень 2014 року»;

- зобовязати Бориспільську обєднану державну податкову інспекцію Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області вилучити з АІС «Податковий блок» «Підсистеми автоматизованого співставлення податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів» інформацію, викладену у Податковій інформації від 12.02.2015 № 2 «Щодо неможливості проведення зустрічної звірки ТОВ «Будрайс» () по взаємовідносинах з контрагентами за грудень 2014 року»;

- зобовязати Бориспільську обєднану державну податкову інспекцію Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області відновити показники податкової звітності ТОВ «Будрайс» () з податку на додану вартість за грудень 2014 року в АІС «Податковий блок» в частині показників податкового зобовязання з податку на додану вартість за грудень 2014 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що дії відповідача щодо складання Податкової інформації № 2 від 12.02.2015 «Щодо неможливості проведення зустрічної звірки ТОВ «Будрайс» () по взаємовідносинах з контрагентами за грудень 2014 року», на підставі якої у подальшому були внесені коригування показників податкової звітності позивача, є незаконними та необґрунтованими.

Позивач стверджує, що відповідач в результаті вчинення дій, направлених на проведення зустрічної звірки ТОВ «Будрайс», мав скласти довідку про результати зустрічної звірки або акт про неможливість проведення зустрічної звірки, однак контролюючим органом в порушення вимог законодавства складено документ з назвою «Податкова інформація», яка за змістом відповідає структурі акту перевірки.

При цьому, висновок щодо наявності відмінностей між задекларованими показниками податкової звітності позивача та його контрагентів та внесення змін до «Системи автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів», як стверджує позивач, може бути здійснений податковим органом після визначення податкових зобов'язань та їх узгодження у встановленому законом порядку, а сама по собі здійснена відповідачем кваліфікація операцій за відсутності відмінності між задекларованими показниками податкової звітності контрагентів не може слугувати підставою для внесення змін до вказаної бази даних .

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Звертав увагу суду на те, що висновки відповідача про незнаходження позивача за податковою адресою, що й зумовило складання податкової інформації від 12.02.2015 № 2, не відповідають дійсності, оскільки підприємство постійно знаходилось за адресою місцезнаходження, право користування приміщення підтверджується відповідним договором оренди.

Відповідач позовні вимоги не визнав з підстав, відображених в письмових запереченнях, згідно яких, зокрема, зазначив, що податкова інформація сама по собі не може бути предметом оскарження в адміністративному суді, адже не породжує будь-яких правових наслідків для позивача, не містить приписів та вимог податкового органу, які є обов'язковими для виконання позивачем, а отже у задоволенні позовних вимог слід відмовити в повному обсязі. В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення адміністративного позову заперечував.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, свідка та оцінивши докази, які є у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будрайс» (далі-позивач) зареєстровано в якості юридичної особи 10.09.2014, номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців про проведення державної реєстрації 1 005343, ідентифікаційний код юридичної особи 39387875, місцезнаходження юридичної особи 08300, Київська область, місто Бориспіль, вулиця Дзержинського, будинок 14 та знаходиться на обліку в Бориспільській ОДПІ ГУ ДФС у Київській області як платник податків з 11.09.2014, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (т.1,а.с.36-38).

12 лютого 2015 року посадовою особою Бориспільської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_3 складено Податкову інформацію №2/10-04-22-20/39387875 «По ТОВ «Будрайс» () щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року» (т.1,а.с.127-134) (далі Податкова інформація №2), в якій вказано, що Бориспільською ОДПІ ГУ ДФС у Київській області у відповідності до п.74.2 ст.74 Податкового кодексу України зібрано податкову інформацію щодо неможливості проведення зустрічної звірки ТОВ «Будрайс» () по взаємовідносинах з контрагентами за грудень 2014 року.

Як зазначено в Податковій інформації №2 зустрічна звірка не проведена у звязку з тим, що підприємство не встановлено за податковою адресою. В тексті Податкової інформації №2 вказано про те, що встановити та опитати посадових осіб не надалось можливим. Стан платника 9 «Направлено повідомлення про відсутність за місцезнаходженням». Відповідно до довідки про встановлення місцезнаходження платника податків №1728 від 03.02.2015 від ОУ Броварської ОДПІ ГУ ДФС встановлено, що ТОВ «Будрайс» за податковою адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Дзержинського, буд.14, не встановлено.

За структурою Податкова інформація №2 складається із вступної частини, в якій міститься інформація про осіб, відповідальних за фінансово-господарську діяльність субєкта господарювання, знаходження на обліку в податковому органі, статутний капітал, основні види діяльності; описової частини, в якій описано податкові зобовязання та податковий кредит позивача за грудень 2014 року та висновків.

При складанні Податкової інформації №2 відповідачем використовувались бази даних АІС «Податковий блок», «Перегляд результатів співставлення».

В розділі «Податкові зобовязання» Податкової інформації №2 відповідачем зазначено, що згідно з даними АС «Податковий блок» в розділі «Детальна інформація по платнику ПДВ щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів» та на основі даних податкової декларації встановлено, що покупцем ТОВ Будрайс у грудні 2014 року було ТОВ «Саммон Свен», по відносинам з яким позивачем задекларовано 6662000,90 грн. податкових зобовязань з ПДВ. Як зазначає відповідач у Податковій інформації №2 вищенаведені операції неможливо підтвердити стосовно врахування реального часу здійснення операцій, місцезнаходження майна, наявності трудових ресурсів, виробничо-складських приміщень та іншого майна, які економічно необхідні для виконання такого постачання або здійснення діяльності, що свідчить про відсутність необхідних умов для результатів відповідної господарської, економічної діяльності, технічного персоналу, основних фондів, виробничих активів, складських приміщень і транспортних засобів. У заявку з цим ТОВ «Будрайс» не мало можливості фактично здійснювати господарські операції з урахуванням часу, оперативності проведення операцій, місцезнаходження майна, віддаленості контрагентів один від одного.

Під час складання Податкової інформації №2 відповідачем аналізувались показники податкової декларації позивача з ПДВ за грудень 2014 року №, згідно якої позивачем задекларовано податкових зобовязань на суму 6662001,00 грн. (р.9), податкового кредиту 6662001,00 грн. (р.17), обсяг придбання, податок на додану вартість, сплачений митним органам - 6662001,00 грн. (р.12.1), сума податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню за підсумками поточного звітного (податкового) періоду з урахуванням залишку відємного значення попереднього звітного (податкового) періоду (р.25) - 0 грн. (т.1, а.с.129).

В ході аналізу даних відповідно до підсистеми АС «Податковий блок» відповідачем вказано про неможливість дослідження факту передачі товарів (послуг) ТОВ «Будрайс» у грудні 2014 року контрагентам-покупцям, у звязку з відсутністю договорів про господарську діяльність, актів приймання-передачі товару, довіреностей, документів, що засвідчують транспортування, зберігання товарів, а також інших первинних документів.

При дослідженні податкового кредиту згідно даних АІС «Податковий блок» в розділі «Детальна інформація по платнику ПДВ щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів» встановлено, що ТОВ «Будрайс» не мало взаємовідносин з постачальниками у грудні 2014 року. Відповідно до даних податкової декларації з ПДВ встановлено, що за грудень 2014 року ТОВ «Будрайс» обсяг імпортних операцій (р.12.1) в сумі ПДВ становить 6662001 грн. (вантажно-митні декларації в АС «Податковий блок» відсутні) (т.1, а.с.132).

У висновках Податкової інформації №2 зазначено, що ТОВ «Будрайс» здійснював діяльність, спрямовану на здійснення операцій, повязаних із наданням податкової вигоди третім особам. Також у висновках Податкової інформації №2 вказано, що аналізом баз даних ТОВ «Будрайс» не має можливості підтвердити реальність господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року. У висновках Податкової інформації вказано, що аналізом звітності з ПДВ за грудень 2014 року та наявної податкової інформації встановлено факти формування податкових зобовязань, що свідчить про можливі порушення податкового законодавства та залучення субєкта до схеми формування штучного податкового кредиту.

Податкову інформацію надано для врахування в роботі при дослідженні ланцюга формування ПДВ відповідно до п. 74.2 ст. 74 Податкового кодексу України (т.1, а.с.134).

Вважаючи дії відповідача, повязані зі складанням Податкової інформації протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Досліджуючи дотримання податковою інспекцією порядку проведення зустрічної звірки, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Відповідно до пункту 73.5 статті 73 Податкового кодексу України з метою отримання податкової інформації контролюючі органи мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків.

Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється контролюючими органами з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

За результатами зустрічних звірок складається довідка, яка надається суб'єкту господарювання у десятиденний термін.

Механізм проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок визначає Порядок проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1232 (далі Порядок № 1232).

Пунктами 1, 2 Порядку № 1232 визначено, що зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань.

Таким чином, проведення зустрічної звірки є засобом отримання податкової інформації контролюючими органами у вигляді здійснення аналізу бухгалтерських та інших документів платників податків задля підтвердження наявності господарських відносин, їх виду, обсягу, якості, та їх відображення в обліку.

При цьому, результати проведення зустрічної звірки можуть відображатися контролюючим органом виключно у відповідній довідці.

Так, згідно з пунктом 7 Порядку № 1232 за результатами проведеної зустрічної звірки складається довідка, яка підписується суб'єктом господарювання (законним чи уповноваженим представником) і посадовими особами органу державної податкової служби та особисто вручається суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку або надсилається суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

Суд зазначає, що у разі проведення зустрічної звірки органом ДПС - ініціатором самостійно (у випадку коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому самому органі ДПС, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту) податковий орган має направити завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання, надходження відповіді на який і є підставою для проведення зустрічної звірки, що відображено в пунктах 3-7 Порядку №1232.

Тобто, відповідач мав право на проведення зустрічної звірки з обов'язковим дотриманням встановленої процедури, зокрема, із направленням позивачеві письмового запиту про подання інформації та її документального підтвердження.

Вимоги до оформлення запиту визначені п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України, відповідно до якого органи державної податкової служби мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (заступником керівника) органу державної податкової служби і повинен містити перелік інформації, яка запитується, та документів, що її підтверджують, а також підстави для надіслання запиту.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби; 2) для визначення рівня звичайних цін на товари (роботи, послуги) під час проведення перевірок; 3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; 4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про порушення правил заповнення податкової накладної; 5) у разі проведення зустрічної звірки; 6) в інших випадках, визначених цим Кодексом (п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України).

Системний аналіз положень п.73.5 ст.73 Податкового кодексу, пунктів 6, 7 Порядку №1232 приводить суд до висновку, що зустрічна звірка може бути проведена податковим органом лише у разі наявності у розпорядженні податкового органу первинних документів або надання таких документів платником податків на обов'язковий письмовий запит податкового органу, оскільки за своєю правовою природою зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється контролюючими органами, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Пунктом 73.3 ст.73 Податкового кодексу України передбачено, що запит вважається врученим, якщо його надіслано поштою листом з повідомленням про вручення за податковою адресою або надано під розписку платнику податків або іншому суб'єкту інформаційних відносин або його посадовій особі.

Стосовно дотримання відповідачем порядку проведення зустрічної звірки, за результатами якої складено Податкову інформацію №2, суд зазначає наступне.

Відповідачем надано суду копію запиту № 406/10-04-15-20/39387875 від 28.01.2015 на адресу ТОВ «Будрайс» про надання копій первинних документів (т.1, а.с.139-140), який не надсилався поштою листом з повідомленням про вручення за податковою адресою платника податків, оскільки відповідачем було обрано інший спосіб вручення запиту платнику податків, зокрема, надання запиту під розписку.

В якості доказів вручення запиту про надання пояснень від 28.01.2015 № 406/10-04-15-20/39387875 відповідачем було надано суду акт про неможливість вручення документів від 28.01.2015 № 58/10-04-15-20, складений начальником відділу контролю за декларуванням ПДВ ОСОБА_4, заступником начальника цього відділу ОСОБА_5 та головним державним ревізором-інспектором цього ж відділу ОСОБА_6, виготовлений за допомогою компютерної техніки, в якому зазначено, що з метою вручення запиту про надання пояснень зазначеними посадовими особами здійснено виїзд за адресою: Україна, 08300, Київська область, м.Бориспіль, вул.Дзержинського, буд.14, однак за вказаною адресою ТОВ «Будрайс» за місцем реєстрації не знаходиться (т.2,а.с.5).

На підставі акту про неможливість вручення документів № 58/10-04-15-20 від 28.01.2015 відповідачем складено запит №233/9/10-04-15-20 від 28.01.2015 на встановлення місцезнаходження (місця проживання) платника податків, адресований першому заступнику начальника Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_7 (т.1, а.с.138).

З довідки № 1728 від 03.02.2015 «Про встановлення місцезнаходження (місця проживання) платника податків», складеної оперативним управлінням Броварської ОДПІ вбачається, що місцезнаходження платника податків ТОВ «Будрайс» (08300, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Дзержинського, 14) не встановлено (т.1, а.с.141).

За результатом дій, направлених на встановлення місцезнаходження позивача, відповідачем прийнято рішення про доцільність направлення державному реєстратору повідомлення про відсутність юридичної особи за місцезнаходженням за ф. №18-ОПП від 09.02.2015 № 175 та складено повідомлення про відсутність юридичної особи за місцезнаходженням за формою №18-ОПП від 09.02.2015 № 5 (т.1, а.с.135-137).

Суд зазначає, що саме твердження відповідача про відсутність ТОВ «Будрайс» за податковою адресою покладено в основу неможливості проведення зустрічної звірки та, відповідно, висновків Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року.

Отже, вищенаведені обставини справи свідчать про те, що запит про надання пояснень позивачем не було отримано, в свою чергу, відсутність у розпорядженні податкового органу первинних документів, які могли би бути надані платником податків за умови вручення йому запиту податкового органу про надання копій первинних документів, унеможливлює проведення зустрічної звірки.

За таких обставин, податковий орган не мав правових підстав для вчинення дій по складанню Податкової інформації №2.

Підстави для складання акта про неможливість проведення зустрічної звірки наведені лише в Методичних рекомендаціях щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджених Наказом Державної податкової адміністрації України від 22 квітня 2011 № 236 із змінами та доповненнями (далі - Методичні рекомендації № 236).

Так, в пункті 4.4 Методичних рекомендацій №236 закріплено, що у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема, у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання (далі - Акт) (додаток 3), реєструє його у Журналі реєстрації довідок про результати проведення зустрічної звірки (актів про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, неявки для підписання, відмови від писання Довідки про результати проведення зустрічної звірки) (далі - Журнал реєстрації довідок/актів) (додаток 4) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України.

Однак на виконання доручення Кабінету Міністрів України від 23.08.2014 №29598/1/1-14 та з метою приведення у відповідність до законодавства України нормативно-правових актів у частині врегулювання питання документального оформлення фактів, за наявності яких неможливо провести зустрічну звірку із субєктом господарювання, до Методичних рекомендацій внесено зміни наказом Державної фіскальної служби України від 01.09.2014 № 93.

Зокрема, цим наказом вилучено норму щодо складання акта про неможливість проведення зустрічної звірки субєкта господарювання у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести таку звірку.

Суд зазначає, що офіційний текст наказу ДПА України від 22.04.2011 № 236 із змінами, внесеними наказом ДФС України від 01.09.2014 №93, міститься лише на сайті Державної фіскальної служби України (http://sfs.gov.ua/yuridichnim-osobam/podatkoviy-kontrol/normativno-pravovi-akti/63733.html) і в інформаційно-правовій системі «Ліга» текст наказу Державної фіскальної служби України від 01.09.2014 №93 відсутній, а зміни в тексті наказу ДПА України від 22.04.2011 № 236 в інформаційно-правовій системі «Ліга» - не відображені.

Судом в судовому засіданні 10.06.2015 допитано в якості свідка ОСОБА_3, що працює головним державним ревізором-інспектором відділу перевірок з окремих питань та платників податків ризикових операцій управління податкового аудиту Бориспільської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, який складав Податкову інформацію від 12.02.2015 №2/10-04-22-20/39387875 по ТОВ «Будрайс» щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року.

Свідком зазначено, що при складанні зазначеної податкової інформації він керувався Методичними рекомендаціями щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженими наказом ДПА України №236 від 22.04.2011 зі змінами та доповненнями, внесеними наказом ДФС України від 01.09.2014 №93.

Свідок пояснив, що наказом ДФС України від 01.09.2014 №93, яким внесено зміни до наказу ДПА України №236 від 22.04.2011, скасовано зразок акту про неможливість проведення зустрічної звірки, тому з урахуванням листа ДФС України від 08.09.2014 №3897/7/99-99-22-03-02-17, згідно якого рекомендовано за результатами опрацювання зібраної податкової інформації направляти до органу державної фіскальної служби (ініціатора) лист про неможливість проведення зустрічної звірки субєкта господарювання, свідком й була складена податкова інформація, а не акт про неможливість проведення зустрічної звірки.

Свідок зазначив, що до Бориспільської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області надійшов список ризикових підприємств від ДФС України за грудень 2014 з вимогою відпрацювання зазначених субєктів. ТОВ «Будрайс» в цьому листі значиться як податкова яма за жовтень 2014 року.

Свідком зазначено, що податковими органами було здійснено опрацювання зібраної інформації та сформовано податкову інформацію, яку направлено TRZ файлом до інших ДПІ. Обнулення податкових зобовязань чи податкового кредиту в базі АІС «Податковий блок» відносно позивача не відбувалось, жодні показники податкової звітності не коригувались.

Судом досліджено лист ДФС України від 08.09.2014 №3897/7/99-99-22-03-02-17, копія якого надана свідком в судовому засіданні, зі змісту якого вбачається, що до Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджених наказом ДПА України №236 від 22.04.2011 внесено зміни наказом ДФС України від 01.09.2014 №93, яким вилучено норму щодо складання акту про неможливість проведення зустрічної звірки у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести таку звірку та зразок такого акту. За результатами опрацювання зібраної податкової інформації рекомендовано направляти до органу державної фіскальної служби (ініціатора) лист про неможливість проведення зустрічної звірки субєкта господарювання (т.2, а.с.102-103).

Як вбачається з матеріалів Податкової інформації №2, неможливість проведення зустрічної звірки мотивована відповідачем відсутністю суб'єкта господарювання (позивача) за податковою адресою.

Проте, суд вважає, що наведені обставини не є підставою для складання актів про неможливість проведення зустрічних звірок та Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року.

Відповідно до п. 12.5 Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.05.2014 за № 503/25280 (далі Порядок № 1588), якщо за результатами заходів щодо встановлення фактичного місцезнаходження юридичної особи підрозділами податкової міліції буде підтверджено відсутність такої особи за місцезнаходженням або встановлено, що фактичне місцезнаходження юридичної особи не відповідає зареєстрованому місцезнаходженню, керівник (заступник керівника) контролюючого органу протягом трьох робочих днів приймає рішення про надсилання до відповідного державного реєстратора повідомлення про відсутність юридичної особи за місцезнаходженням за формою N 18-ОПП (додаток 24) для вжиття заходів, передбачених частиною дванадцятою статті 19 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців».

Так, відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців» від 15.05.2003 №755-IV (далі - Закон №755-IV) в Єдиному державному реєстрі містяться відомості щодо місцезнаходження юридичної особи.

При цьому, згідно з частиною 1 статті 18 Закону №755-IV якщо відомості, які підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, були внесені до нього, то такі відомості вважаються достовірними і можуть бути використані в спорі з третьою особою, доки до них не внесено відповідних змін.

Частинами 13-14 статті 19 Закону №755-IV передбачено, що у разі надходження державному реєстратору від органу доходів і зборів повідомлення встановленого зразка про відсутність юридичної особи за її місцезнаходженням державний реєстратор зобов'язаний надіслати поштовим відправленням протягом п'яти робочих днів з дати надходження зазначеного повідомлення юридичній особі повідомлення щодо необхідності подання державному реєстратору реєстраційної картки.

У разі неподання юридичною особою протягом місяця з дати надходження їй відповідного повідомлення реєстраційної картки про підтвердження відомостей про юридичну особу державний реєстратор повинен внести до Єдиного державного реєстру запис про відсутність підтвердження зазначених відомостей датою, яка встановлена для чергового подання реєстраційної картки про підтвердження відомостей про юридичну особу.

Якщо державному реєстратору повернуто поштового відправлення, державний реєстратор повинен внести до Єдиного державного реєстру запис про відсутність юридичної особи за її місцезнаходженням.

Таким чином, виявлення податковим органом факту відсутності юридичної особи за її місцезнаходженням є підставою для направлення державному реєстратору відповідного повідомлення встановленого зразка, після отримання якого державний реєстратор зобов'язаний надіслати юридичній особі повідомлення щодо необхідності подання державному реєстратору реєстраційної картки. При цьому, лише повернення державному реєстратору поштового відправлення та неподання юридичною особою протягом місяця з дати надходження їй відповідного повідомлення реєстраційної картки є підставою для внесення до Єдиного державного реєстру запису про відсутність юридичної особи за її місцезнаходженням.

В той же час суд звертає увагу, що повідомлення про відсутність юридичної особи за місцезнаходженням за Формою №18-ОПП від 09.02.2015 №05 складено Бориспільською ОДПІ ГУ ДФС у Київській області 09.02.2015, тобто з порушенням встановленого п.12.5 Порядку №1588 триденного строку від дати складання довідки про встановлення місцезнаходження(місця проживання) платника податків № 1728 від 03.02.2015.

Крім того, Податкова інформація, в якій, зокрема, зазначено про встановлений факт відсутності позивача за місцезнаходженням, складено відповідачем 12.02.2015, тобто через три дні після складення повідомлення на адресу державного реєстратора за формою №18-ОПП від 09.02.2015 № 05.

Тобто висновок про відсутність позивача за податковою адресою сформований контролюючим органом передчасно, без дотримання законодавчо встановленої процедури підтвердження відомостей про юридичну особу, зокрема, про її місцезнаходження, а отже у відсутність підтвердження юридичного факту про відсутність особи за адресою місцезнаходження станом на дату складання Податкової інформації 12.02.2015.

Під час розгляду справи відповідачем на час складання Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» не було доведено суду факту наявності запису в Єдиному державному реєстрі про непідтвердження відомостей про юридичну особу, у зв'язку з чим суд вважає, що висновок податкового органу про неможливість проведення зустрічної звірки внаслідок відсутності юридичної особи за місцезнаходженням не відповідає фактичним обставинам справи.

Так, лише наявність в Єдиному державному реєстрі запису про відсутність підтвердження відомостей про юридичну особу є належним доказом на підтвердження відповідних обставин, які унеможливлюють направлення та вручення платнику податків запиту про надання податкової інформації, і, як наслідок, проведення зустрічної звірки.

Крім того, з наявного в матеріалах справи ОСОБА_5 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців станом на 27.03.2015 вбачається, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців відомості про юридичну особу ТОВ «Будрайс» підтверджено, що спростовує висновки відповідача про відсутність позивача за податковою адресою на час складання Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» () щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року (т.1, а.с.36-38).

На спростування тверджень податкового органу про відсутність товариства за адресою місцезнаходження позивачем також надано суду копію договору оренди нежилого приміщення №36/1/15 від 17.12.2014, укладеного між позивачем (орендар) та ТОВ АДАЛАРД (орендодавець), згідно пунктів 1.1, 1.2 даного договору орендодавець зобов'язується надати орендарю у тимчасове платне користування нежитлове приміщення, що знаходиться за адресою: Київська обл., м. Бориспіль, вул. Дзержинського, буд. 14, загальною площею 93,7 кв.м. (т.2, а.с.8-10).

Відповідно до акту №2 приймання приміщення до договору № 36/1/15 від 17.12.2014 позивачу було передано вищевказане приміщення для використання (т.2, а.с.11).

Таким чином, суд приходить до висновку, що правових підстав для складання Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» () щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року у Бориспільської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області не було.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги ТОВ «Будрайс» про визнання протиправними дій Бориспільської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, повязаних зі складанням Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» () щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року є обґрунтованими, доведені матеріалами справи, а отже підлягають задоволенню.

Перевіряючи обґрунтованість позовних вимог про зобовязання Бориспільської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області вилучити з АІС «Податковий блок» «Підсистеми автоматизованого співставлення податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів» інформацію, викладену у Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» () щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року та відновлення показників податкової звітності ТОВ «Будрайс» з податку на додану вартість за грудень 2014 року в АІС «Податковий блок» в частині показників податкового зобов'язання з податку на додану вартість за грудень 2014 року суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 21.1.1 пункту 21.1 статті 21 Податкового кодексу України посадові особи контролюючих органів зобов'язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

Як вже встановлено судом, що при складанні Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» () щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року відповідач діяв не у спосіб та без дотримання порядку, передбаченого законодавством України, оскільки правові підстави для складання такого документу були відсутні.

Як вбачається з Податкової інформації №2, зазначаючи про неможливість проведення зустрічної звірки, використовуючи при цьому дані компютерних автоматизованих інформаційних систем, податкову декларацію з ПДВ з додатком №5 «Розшифровка податкових зобовязань та податкового кредиту у розрізі контрагентів» за грудень 2014 року, а також довідку від 03.02.2015 № 1728 «Про встановлення місцезнаходження (місця проживання) платника податків», посадовою особою податкового органу встановлено, що за грудень 2014 року ТОВ «Будрайс» обсяг імпортних операцій (р.12.1 декларації) в сумі ПДВ становить 6662001,00 грн., в той час як згідно АС «Податковий блок» вантажно-митні декларації платника податків відсутні, що дало підстави для висновку про відсутність обєктів, які підпадають під визначення ст. 135, 138, 187, 198, 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2756-VI, а діяльність позивача кваліфікована як така, що спрямована на здійснення операцій, пов'язаних з наданням податкової вигоди третім особам.

Однак, з цього приводу суд зазначає, що із системного аналізу норм Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1232, а також Порядку оформлення результатів документальних перевірок з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, затвердженого наказом ДПА України від 22.12.2010 №984, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12.01.2011 за № 34/18772, вбачається, що судження податкового органу відносно правильності нарахування платником податків сум податків та зборів за відображеними в податковій звітності показниками господарських операцій можуть бути викладені виключно в акті перевірки або довідці зустрічної звірки.

У пункті 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 ПК України).

Відповідно до статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з приписами підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов'язаних із визначенням об'єктів оподаткування (податкових зобов'язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов'язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.

У відповідності до приписів статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань.

Виходячи із системного тлумачення статей 71, 72, 74 ПК України можна дійти висновку, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла за результатами податкового контролю і не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Зазначена правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України від 09 грудня 2014 року у справі № 21-511а14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Инфинити до Державної податкової інспекції у Ленінському районі м.Миколаєва Головного управління Міндоходів у Миколаївській області про визнання протиправними бездіяльності і дій та зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 244-2 Кодексу адміністративного судочинства України висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Суд має право відступити від правової позиції, викладеної у висновках Верховного Суду України, з одночасним наведенням відповідних мотивів.

Щодо введення в експлуатацію інформаційної системи "Податковий блок" та її адміністрування судом встановлено таке.

З 01.01.2013 відповідно до наказу ДПС України від 24.12.2012 №1197 "Про введення в експлуатацію інформаційної системи "Податковий блок" в органах державної податкової служби усіх рівнів введено в експлуатацію інформаційну систему "Податковий блок".

Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України є програмним продуктом, який було розроблено для реалізації Порядку взаємодії органів державної податкової служби при опрацюванні розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість у розрізі контрагентів, затвердженого наказом Державної податкової адміністрації України від 18.04.2008 № 266 (далі Порядок № 266).

Як випливає зі змісту підпункту 2.10.3 пункту 2.10 Порядку № 266, співставлення даних податкової звітності з ПДВ з інформацією з інших джерел, а саме інформації колонки 2 розділу II Розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів, колонки 3 Розрахунку коригування сум ПДВ до податкової декларації з податку на додану вартість з даними Реєстру платників ПДВ здійснюється у складі автоматизованого контролю.

Відповідно до пункту 2.14 Порядку № 266 інформація податкової звітності з ПДВ, надіслана до центральної бази даних податкової звітності, у розрізі контрагентів підлягає співставленню засобами системи автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України з метою виявлення платників ПДВ, якими занижено суму податкових зобов'язань або завищено суму податкового кредиту.

Проте, Наказ ДПА України №266 від 18.04.2008 був визнаний таким, що втратив чинність згідно Наказу Міндоходів України від 14 червня 2013 року N 165 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця" (далі-Методичні рекомендації № 165).

Вказані Методичні рекомендації №165 були запроваджені в органах Міністерства доходів і зборів України з метою поліпшення адміністрування податків, повноти декларування податкових зобов'язань в умовах впровадження спеціального програмного забезпечення для удосконалення діючих процедур проведення камеральних перевірок, що покращить якість матеріалів перевірок та сприятиме зменшенню термінів їх проведення.

В п.1.3 Методичних рекомендацій №165 визначено, що під час реалізації Методичних рекомендацій використовуються такі програмні продукти: підсистеми інформаційної системи "Податковий блок" - "Реєстрація ПП", "Обробка податкової звітності та платежів", "Податковий аудит", "Аналітична система", "Облік платежів"; єдиний реєстр податкових накладних; АРМ "Митниця"; підсистема "Реєстрація та облік РРО та книг обліку розрахункових операцій АІС "Реєстри платників податків".

Єдина система "Податковий блок" та її підсистеми є програмними продуктами, створеними для використання органами Державної податкової служби для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі.

Метою розробки автоматизованих інформаційних систем є створення єдиного програмно-технічного комплексу для автоматизації процесу реєстрації, обліку платників податків на всіх рівнях структури органів державної податкової служби, прийому та обробки електронних звітних податкових документів, формування зведеної інформації про надходження податкових платежів, нарахування податкових зобов`язань та їх сплату у розрізі окремих податків і зборів.

Джерелами формування автоматизованих систем є, зокрема, відомості стосовно реєстраційних та облікових даних платника податків, його банківських рахунків, інформація, що надходить від інших органів виконавчої влади, у тому числі Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України, Державного комітету статистки України, митних органів та органів внутрішніх справ, податкових органів центрального та обласного рівнів.

Крім того, в окремих інформаційних системах обліковуються дані, що створені або отримані податковим органом у процесі поточної діяльності, у тому числі інформація про наявність/відсутність підприємства за його місцезнаходженням, видачу або анулювання свідоцтв про реєстрацію платником податку на додану вартість, направлення на адресу платника відповідних запитів, надходження відповідей на них, облік результатів контрольно-перевірочної роботи за окремими податками і зборами тощо.

Об'єктом автоматизації є процес співставлення даних податкової звітності з податку на додану вартість, розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту, розрахунків коригування сум податку контрагентів з використанням інформації, викладеної в актах/довідках перевірки платника податку (камеральної, документальної невиїзної, планової, позапланової перевірки) у розрізі контрагентів, донарахованих сум податкового зобов`язання.

Система призначена для проведення співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на центральному рівні та забезпечує доступ до результатів співставлення підрозділам органів державної податкової служби на регіональному та районному рівні для відпрацювання отриманих результатів та використання їх для подальшої контрольно-перевірочної роботи.

Судом встановлено, що з метою забезпечення стабільного розвитку економіки, рівних та конкурентних умов ведення бізнесу, унеможливлення фіскального тиску та нівелювання податкових ризиків у діяльності сумлінних платників податків, вжиття профілактичних заходів щодо запобігання вчиненню правопорушень, належної координації роботи органів державної фіскальної служби з упередження необґрунтованого формування податкового кредиту у значних розмірах Державною фіскальною службою України 5 вересня 2014 року видано наказ №110 «Про організацію комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість», який відсутній у загальнодоступних нормативних інформаційних ресурсах та на офіційному сайті ДФС України, тому наданий на вимогу ухвали суду про витребування доказів (т.2, а.с.74-98).

Відповідно п.1.3 Рекомендованого порядку взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість, затвердженого наказом Державної фіскальної служби від 05.09.2014 № 110, комплексне відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість це сукупність заходів, які здійснюються органами ДФС самостійно, або при взаємодії з іншими органами державної влади на центральному та територіальних рівнях та полягають в отримані, аналізі та використанні (реалізації) податкової інформації з метою унеможливлення отримання платниками податків необґрунтованої податкової вигоди (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 2 Порядку розрізняються такі етапи комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість:

- рання податкова діагностика (до граничного терміну подання звітності з ПДВ), що включає в себе щоденне виявлення, узагальнення та відпрацювання податкової інформації щодо можливих податкових ризиків платника ПДВ за допомогою ЄРПН, інших ресурсів інформаційно-аналітичного забезпечення;

- електронний контроль ризиків (після граничного терміну подання звітності з ПДВ) автоматизоване виявлення податкових ризиків, відображених в податковій звітності;

- податковий контроль ризиків (після граничного терміну сплати грошових зобовязань з ПДВ), під час якого не пізніше другого робочого дня після граничного терміну сплати грошових зобовязань з ПДВ проводиться автоматична актуалізація реєстру «Розподіл платників ПДВ за категоріями уваги» та режиму «Відпрацювання схемного кредиту» ІС «Податковий блок», після чого протягом 5 календарних днів після граничного терміну сплати формуються остаточні схеми ухилення від оподаткування /мінімізації від вигодоформуючого субєкта до вигодонабувачів з урахуванням схем, і напрацьована доказова база щодо ознак фіктивності субєкта передається до відповідних підрозділів податкового та митного аудиту для оформлення матеріалів перевірок/звірок.

Згідно пункту 3.1. Порядку інформація щодо результатів відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість не пізніше наступного дня за днем складання підтверджуючого документа (акта, рапорту, довідки тощо) вноситься до відповідних інформаційних баз даних (реєстру «СФП», режиму «Відпрацювання схемного кредиту» ІС «Податковий блок» тощо).

Згідно пункту 2.3.5 Порядку неприпустимим є складання матеріалів перевірок/звірок з висновками про неможливість підтвердження реального здійснення господарських операцій без доказової бази, лише з посиланням на показники інформаційних баз даних або надходження інформації про сумнівність здійснених операцій від органів ДФС за місцем обліку контрагентів-постачальників.

Наведені законодавчі положення дають підстави для висновку про те, що процес зіставлення даних податкової звітності з ПДВ у розрізі контрагентів є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого податковий орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов'язань та податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.

Зазначений етап контрольно-перевірочної роботи не передбачає здійснення податковим органом оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника. Адже питання правильності відображення платником в обліку проведених господарських операцій досліджуються податковим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов'язаних з нарахуванням і сплатою податку.

Сама по собі здійснена ДПІ податкова кваліфікація операцій за відсутності відмінності між задекларованими показниками податкової звітності контрагентів не може слугувати підставою для внесення змін до Системи автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів. Висновок щодо правильності (або недостовірності) задекларованих платником даних податкового обліку як підстави для внесення змін до вказаної бази даних може бути зроблений податковим органом після визначення платникові податкових зобов'язань та їх узгодження у встановленому законом порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в Ухвалі Вищого адміністративного суду України від 13.02.2013 у справі № 2а-2567/12/1070 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета - Ресурс" до ДПІ про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії (К/9991/74156/12).

Судом встановлено, що відповідно до наданих скріншотів з АІС «Податковий блок» відповідачем не було скориговано показники податкової звітності позивача з податку на додану вартість за грудень 2014 року, оскільки в Підсистемі «Детальна інформація по платнику ПДВ щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» АІС «Податковий блок» в розділі «Податкові зобовязання» по ТОВ «Будрайс» зазначена сума ПДВ 6662000,9 грн., що відповідає задекларованому показнику податкового кредиту контрагента ТОВ «Саммон Свен» на аналогічну суму, відхилення у сумі ПДВ визначено 0 (т.2. а.с.105).

Проаналізувавши матеріали справи, судом встановлено, що в результаті складання відповідачем податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 відповідачем не вносились коригування до АІС «Податковий блок» «Підсистеми автоматизованого співставлення податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів», а інформація, викладена у Податковій інформації від 12.02.2015 № 2 «Щодо неможливості проведення зустрічної звірки ТОВ «Будрайс» по взаємовідносинах з контрагентами за грудень 2014 року» в зазначеній аналітично-інформаційній системі не відображена.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині зобовязати відповідача вилучити з АІС «Податковий блок» «Підсистеми автоматизованого співставлення податкових зобовязань та податкового кредиту в розрізі контрагентів» інформацію, викладену у Податковій інформації від 12.02.2015 № 2 «Щодо неможливості проведення зустрічної звірки ТОВ «Будрайс» по взаємовідносинах з контрагентами за грудень 2014 року» та відновити показники податкової звітності ТОВ «Будрайс» з податку на додану вартість за грудень 2014 року в АІС «Податковий блок» в частині показників податкового зобовязання з податку на додану вартість за грудень 2014 року задоволенню не підлягають, тому в цій частині суд відмовляє в задоволенні позову.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір в сумі 73,08 грн. згідно квитанції №41 від 05.03.2015.

У звязку з частковим задоволенням позовних вимог відповідно до частини 3 статті 94 КАС України, судові витрати, здійснені позивачем, підлягають стягненню з Державного бюджету відповідно до задоволених вимог, а саме в розмірі 36,54 грн.

В судовому засіданні 10.06.2015 проголошено вступну та резолютивну частини постанови суду, повний текст постанови суду виготовлено 15.06.2015.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправними дії Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області, повязані зі складанням Податкової інформації №2/10-04-22-20/39387875 від 12.02.2015 по ТОВ «Будрайс» () щодо фінансово-господарських відносин з платниками податків за грудень 2014 року.

3. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

4. Стягнути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будрайс» (ідентифікаційний код 39387875, адреса місцезнаходження 08300, Київська область, місто Бориспіль, вулиця Дзержинського, 14) 36,54 грн. (тридцять шість грн. 54 коп.) судового збору.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Кушнова А.О.