Справа № 804/4596/15
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2015-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2015 р. Справа № 804/4596/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
за участю представників:
позивача відповідачаОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Фаворит" до Дніпропетровської митниці ДФС України про визнання протиправними та скасування рішень, -
В обґрунтування позову зазначено, що Дніпропетровською митницею Міндоходів видано картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України, яка обґрунтована тим, що відомості, зазначені в наданих документах не відповідають декларованим та не дозволяють провести однозначної ідентифікації товару стосовно декларованого. Відповідач також не визнав заявлену декларантом митну вартість товару та прийняв рішення про коригування митної вартості товару, згідно з яким відповідач провів коригування митної вартості товару, заявленої декларантом, та визначив цю вартість за резервним методом. Позивач вважає дії Дніпропетровської митниці Міндоходів протиправними, а картку відмови у митному оформлені товарів і рішення про коригування митної такими, що підлягають скасуванню.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, адміністративний позов просив задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позовних вимог позивача, просив відмовити у їх задоволенні, надавши письмові заперечення, та додатково пояснив, що Дніпропетровська митниця була змушена скоригувати митну вартість ввезеного позивачем товару, оскільки на вимогу відповідача останнім були надані документи, що містили розбіжності. У звязку з цим Дніпропетровська митниця скоригувала митну вартість товару за резервним методом та винесла картку відмови.
Судом встановлено, що між ТОВ Торговий Дім Фаворит та компанією ELGINSAN NARENCIYE DEPLOMA GIDA PLASTIK AMBALAJ URUNLERI LOJISTIK SERVISLERI SANAYI VE TICARET. LIMITED SIRKETI (Туреччина) був укладений контракт № 2627-EL/FV на постачання продукції від 01.07.2014, відповідно до якого компанія ELGINSAN NARENCIYE DEPLOMA GIDA PLASTIK AMBALAJ URUNLERI LOJISTIK SERVISLERI SANAYI VE TICARET. LIMITED SIRKETI зобов'язалася поставити товар позивачу, найменування, ціна та кількість якого погоджуються сторонами у специфікації.
Згідно із специфікацією від 20.09.2014 р. №3 до контракту № 2627-EL/FV на постачання продукції від 01.07.2014 р. компанія ELGINSAN NARENCIYE DEPLOMA GIDA PLASTIK AMBALAJ URUNLERI LOJISTIK SERVISLERI SANAYI VE TICARET. LIMITED SIRKETI зобов'язалась здійснити поставку винограду за ціною 0,7 доларів/кг загальною вагою 19 500 кг та на загальну cуму 13 650 доларів США.
Згідно із зазначеною специфікацією визначена умова поставки СРТ/Дніпропетровськ. Умова оплати за поставлений товар - 100% вартості протягом 14 банківських днів від дати митного оформлення товару в Україні.
Судом встановлено, що позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС для здійснення митного оформлення товару виноград свіжий столовий (Vitis vinifera), сорту " SULTANI ", врожаю 2014, без первинної упаковки, який надійшов на адресу ТОВ ТД Фаворит від фірми ELGINSAN NARENCIYE DEPLOMA GIDA PLASTIK AMBALAJ URUNLERI LOJISTIK SERVISLERI SANAYI VE TICARET. LIMITED SIRKETI (Туреччина). Вищевказаний товар заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування (митна декларація від 01.10.2014 №110100000/2014/226987).
Митна вартість зазначеного товару була визначена позивачем за ціною контракту.
За результатами проведеного контролю із застосуванням системи управління ризиками, Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (АСАУР) відповідно до статті 337 Митного кодексу України в автоматизованому порядку за митними деклараціями було виявлено ризик щодо можливого заниження митної вартості та сформовано повідомлення щодо необхідності здійснення перевірки правильності визначення митної вартості, звернувши увагу на вартість ідентичних або подібних товарів, а саме ризик 105-2, що свідчить про те, що митному органу необхідно перевірити достовірність складових митної вартості, а саме додаткові нарахування до ціни угоди. Відповідно до умов поставки, до ціни угоди не включені витрати на транспортування, страхування. При цьому відповідні витрати не включені до митної вартості (не зазначені у ДМВ). Перевірити повноту декларування складових митної вартості.
У ТСД (комерційному рахунку, сертифікаті якості,) відсутній сорт винограду, що впливає на формування ціни продукту як для кінцевого споживача, так і безпосередньо при визначені рівня заявленої митної вартості товару, але у Митній декларації країни відправлення зазначено, що сорт оцінюваного товару SULTANI.
Судом встановлено, що відповідно до узгоджених положень пп. 2.1 зовнішньоекономічного контракту, орієнтовна сума контракту складає 1 млн. доларів США.
Договором комісії № 1208-13 від 12/08/2013 передбачено виплату комісійної винагороди у розмірі 100 грн., але вартість товару у специфікації до зовнішньоекономічного контракту та специфікації до договору комісії не відрізняється. Даний факт дає підстави вважати про не включення до митної вартості товару всіх складових.
Згідно висновку експерта ТПП від 29.09.2014 №ГО-4489/2 експертом зроблено припущення щодо вартості товару на рівні 0,70 дол. США/кг на умовах поставки СРТ Дніпропетровськ. В свою чергу, відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс), умови поставки СРТ Дніпропетровськ передбачають обов'язки продавця з перевезення товару, як складової його вартості. У наданому декларантом висновку експерта ТПП від 29.09.2014 №ГО-4489/2 відсутні відомості про врахування експертом вартості транспортної складової.
Відповідно до наданого договору комісії від 12.08.2013 №1208-13 товар, придбаний комісіонером (ТОВ ТД Фаворит) за рахунок комітента (ТОВ АТБ-Маркет) є власністю останнього. За укладання зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу та здійснення поставки за таким договором комісіонер отримує комісійну винагороду у розмірі 100,00 грн. за один контейнер.
Судом також встановлено, що у прас-листі та у висновку експерта ТПП відсутні відомості про сорт винограду, який пропонується для продажу та ринкова вартість якого визначалась експертом, що унеможливлює використання наданих документів для підтвердження митної вартості товару «виноград свіжий столовий (Vitis vinefera), сорту Sultani, випущеного за митною декларацією №110100000/2014/226987 від 02.10.2014.
Враховуючи наявні невідповідності у наданих документах, відсутність у відповідача відомостей про включення всіх складових до заявленої декларантом митної вартості для проведення обчислення повноти таких витрат у заявленій митній вартості товару, митний орган, в рамках проведених консультацій, шляхом надіслання на адресу позивача електронного повідомлення, пред'явив вимогу про надання декларантом у 10 - денний термін додаткових документів, а саме: платіжних документів та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару; рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, що стосуються виконання контракту, виписки з бухгалтерської документації.
Позивачем було надано лист вих. №01 від 02.10.2014 на адресу відповідача про неможливість надання у 10 - денний термін витребуваних відповідачем додаткових документів у звязку з тим, що сплата за товар ще не відбулася на момент митного оформлення, тому платіжні та бухгалтерські документи відсутні.
У звязку з виявленими розбіжностями, ненаданням документів на вимогу митного органу, відповідач не визнав заявлену декларантом митну вартість товару та прийняв рішення №110100000/2014/200161/1 від 02.10.2014 року про коригування митної вартості товару, згідно з яким відповідач провів коригування митної вартості товару, заявленої декларантом, та визначив цю вартість за резервним методом.
Рівень заявленої позивачем митної вартості по товару становить 0,70 дол. США за кг, а рівень митної вартості, раніше визнаної митними органами, оформленої за МД № 100260006/2014/157253 від 26.09.2014 становить 1,0 дол. США за кг.
З урахуванням положень статті 64 Митного кодексу України, митну вартість товарів, що імпортуються, скориговано із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості 2 ґ), - резервний метод визначення митної вартості, на основі попередніх митних оформлень за митною декларацією № 100260006/2014/157253 від 26.09.2014.
Відповідно до рішення відповідача митна вартість визначена у розмірі 19 500,00 доларів США, тобто різниця між митною вартістю товару, визначеною відповідачем та митною вартістю товару, заявленою декларантом, становить 5 850 доларів США: 19 500,00 13 650,00.
У зв'язку з прийняттям митницею рішення про коригування митної вартості товару за митною декларацією було відмовлено в митному оформленні та видано картку відмови.
Товар було випущено у вільний обіг під гарантійні зобовязання.
В подальшому, позивач надав відповідачу додаткові документи для підтвердження заявленої декларантом митної вартості товару (заява №18-12/1 від 18.12.2014 року), а саме: лист від виробника від 20.09.2014 року, бухгалтерські платіжні документи: заяву про купівлю іноземної валюти для розрахунку за контрактом №645 від 21.10.2014 року, платіжне доручення №645 від 21.10.2014 року, swift від 21.10.14, звіти комісіонера №1172/1 від 31.10.2014 та №1172/2 від 31.10.2014 року, переклади інвойсу, експортні декларації.
З наданих документів вбачається, що перерахована суму у розмірі 45 630 доларів США не відповідає сумі до сплати у розмірі 13 650 доларів США визначеної в інвойсі від 20.09.2014 року та специфікації №3 від 20.09.2014 року, враховуючи вартість самого контракту в 1 млн. доларів США.
Наданий лист виробника від 20.09.2014 року, яким зазначено, що експортований сорт винограду відповідно інвойсу від 20.09.2014 року та специфікації №3 від 20.09.2014 року, слід розуміти «виноград свіжий, сорт Sultani», відповідачем не було прийнято до уваги, оскільки такий лист фактично вносив зміни в умови контракту, що можливо лише при дотриманні відповідної форми таких змін та простим листом не допускається.
Відповідач, за результатами розгляду цих додаткових документів, відмовив у визнанні заявленої декларантом митної вартості товару, про що позивача було повідомлено листом № 1018/04-50-25-2 від 24.12.2014 року.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з наступного.
Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Відповідно до статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
Відповідно до статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режим імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 Митного кодексу України.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
Якщо за результатами аналізу, виявлення та оцінки ризиків посадовою особою митного органу встановлено ризик заявлення неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість, у тому числі невірне визначення митної вартості, або якщо за результатом розгляду поданих декларантом або уповноваженою ним особою документів, які підтверджують митну вартість товарів, встановлені підстави для запиту документів, перелік яких визначений частинами третьою та/або четвертою статті 53 Митного кодексу України.
При електронному декларуванні посадова особа за допомогою автоматизованої системи митного оформлення створює та надсилає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів відповідно до частин третьої та/або четвертої статті 53 Кодексу для підтвердження митної вартості товарів із складанням їх переліку.
Так, відповідачем відповідно до пункту 4.1. статті 54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
Відповідно до положень частини 2 статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально, або не визначені кількісно і достовірні або відсутня хоча б одна з складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні. Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності.
Дані про митну вартість і її складові повинні піддаватися обчисленню, тобто митниця повинна мати можливість їх перевірити (наприклад, чи включені в ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті витрати (за наявності) на страхування, перевантаження, складування, зберігання товару за межами митної території України, пов'язані з транспортуванням цього товару).
В даному випадку, виявлені митним органом розбіжності позивачем так і не були усунуті.
Враховуючи зазначені результати перевірки, невідповідності відомостей у наданих документах, виявлені під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості та за результатами розгляду додатково наданих документів, неможливість проведення обчислення заявленого рівня митної вартості на підставі наданих документів, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно зі сформованим митницею переліком, суд погоджується з тим, що у митниці були відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості, а у суду для визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості.
Неможливість застосування першого методу обумовлена ненаданням позивачем затребуваних митницею додаткових документів, наявністю розбіжностей в наданих документах, ненаданням позивачем обґрунтувань таких розбіжностей, а також неможливістю обрахування всіх складових митної вартості.
Відповідачем було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості.
Відповідно до статті 59 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 Митного кодексу України за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як:фізичні характеристики; якість та репутація на ринку; країна виробництва; виробник.
Відсутність інформації про продаж ідентичних товарів унеможливила застосування цього методу.
Відповідно до статті 60 Митного кодексу України - (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних товарів), у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 Митного кодексу України, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не є однаковими за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.
Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
Відсутність інформації про продаж подібних (аналогічних) товарів унеможливила застосування цього методу для визначення митної вартості товару.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (статті 62, 63 Митного кодексу України) повинні ґрунтуватися на даних, які є об'єктивними, підтверджуються документально, піддаються обчисленню та належать до вартості витрат понесених виробником при виробництві оцінюваних товарів. Відсутність необхідних документів унеможливила застосування зазначених методів.
Тому під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійсненні митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості, що передбачений статтею 64 Митного кодексу України, базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
Визначена митна вартість товару ґрунтується на митній вартості відповідно до наявної у митного органу інформації щодо вартості оцінюваних товарів.
Дотримання митним органом послідовного переходу при виборі методу визначення митної вартості, що зумовлено відсутністю даних у митного органу, підтверджуються дослідженим в судовому засіданні витягом з бази даних митного органу по розвантаженим ВМД за період 04.07.2014 року по 02.10.2014 року.
При цьому, судом не приймаються посилання позивача на не проведення консультацій, оскільки зазначене протирічить дослідженим в судовому засіданні письмовим доказам та наявним листом позивача до митного органу з зазначенням про проведення останнім консультацій ( лист №01 від 02.10.2014 року).
Відповідно до статті 256 Митного кодексу України, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
Відповідно до статті 264 Митного кодексу України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку, що відповідач при прийнятті спірних рішень про коригування митної вартості заявленого позивачем товару та оформленні карток відмови у прийнятті митних декларацій діяв в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством. У зв'язку з цим суд не вбачає законних підстав для задоволення адміністративного позову.
Відповідно до вимог статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, з позивача до Державного бюджету України підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 644,30 грн., враховуючи часткову його сплату.
Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Фаворит" до Дніпропетровської митниці ДФС України відмовити повністю.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Фаворит" до Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1 644,30 грн.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складено 25 травня 2015 року.

Суддя ОСОБА_1