Справа № 2а-9629/12/1370
Суддя: Васильченко Н.В.
Дата ухвалення: 2015-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2015 року м. Київ К/800/25203/14

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України в складі:

головуючої судді - Васильченко Н.В.,

суддів: Калашнікової О. В., Леонтович К.Г.

провівши попередній розгляд справи за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю "Патронат Плюс" на постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2014 року у справі №2а-9629/15/1370 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Патронат Плюс" до державної екологічної інспекції у Львівській області про визнання дій протиправними, -

в с т а н о в и л а :

У листопаді 2012 року ТОВ «Патронат Плюс» звернулось в суд з позовом до Державної екологічної інспекції у Львівській області, в якому просило визнати неправомірними дій щодо нарахування збитків в розмірі 90336,79 грн., заподіяних державі порушенням вимог природоохоронного законодавства.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 10.09.2012 року посадовими особами відповідача було проведено позапланову перевірку додержання вимог природоохоронного законодавства за результатами якої складено Акт за № 1316/06/1335, на підставі якого було здійснено розрахунки розміру збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та дозволу на спеціальне користування надрами (підземні води)) за період з 08.08.2011 року по 27.05.2012 року (всього нараховано 66337,54 грн.) і розміру збитку, заподіяного державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне користування надрами (підземні води)) за період з 28.05.2012 року по 10.09.2012 року (всього нараховано 23999,25 грн.). Загальна сума нарахувань на підставі Акту перевірки від 10.09.2012 року становила 90336,79 грн. Розрахунки розмірів збитку, виконані відповідачем без урахування даних первинної облікової документації, податкової звітності, пояснень представників підприємства та інших матеріалів, а лише на підставі довідки, що містить неправильні, не підтверджені відомості, суперечать вищевказаним нормам, а відтак дії відповідача по складенню таких розрахунків є протиправними.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 14 січня 2013 року позов задоволено. Визнано протиправними дії Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо нарахування збитків в розмірі 90336,79 грн., заподіяних державі порушенням вимог природоохоронного законодавства. Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2014 року рішення суду першої інстанції скасовано та у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим по справі рішенням суду апеляційної інстанції ТОВ «Патронат Плюс» звернулося до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду апеляційної інстанцій та залишити в силі рішення першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Перевіривши правову оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши матеріали касаційної скарги, проаналізувавши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права колегія суддів Вищого адміністративного суду України вважає, що відсутні підстави для скасування судового рішення, а касаційній скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з приписами абзаців другого - третього статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V (Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до частин 1, 2 статті 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» № 1264-XII (Закон № 1264-XII) управління охороною навколишнього природного середовища полягає у здійсненні в цій галузі функцій контролю. Державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють також спеціально уповноважені на те державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів.

У п. «б» ч. 1 ст. 20 Закону № 1264-XII визначено, що до компетенції спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів і його органів на місцях належать також державний контроль за використанням і охороною земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони республіки, дотриманням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об'єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі, а також за додержанням норм екологічної безпеки.

Згідно пунктів 1, 7 Положення «Про Державну екологічну інспекцію України», затвердженого Указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 454/2011 (далі - Положення), Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів України, входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, морські екологічні інспекції (Азовська, Азово-Чорноморська, Північно-Західного регіону Чорного моря).

Пунктом 4 підпунктом 2 Положення передбачено, що Держекоінспекція України відповідно до покладених завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів щодо: наявності та дотримання умов виданих дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; дотримання правил ведення водокористувачами первинного обліку кількості вод, що забираються із водних об'єктів і скидаються до них, та визначення якості води.

Відповідно до пункту 6 підпункту 12 Положення Держекоінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, та пред'являти претензії.

Аналогічні повноваження Державних екологічних інспекцій в областях визначено пунктом 5 Положення про Державну екологічну інспекцію в областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 19.12.2006 року № 548 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2007 року за № 120/13387.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 10.09.2012 р. Державною екологічною інспекцією у Львівській області проведено позапланову перевірку ТОВ «Патронат Плюс» з питань додержання вимог природоохоронного законодавства, за результатами чого складено акт за № 1316/06/1335. На підставі цього акта відповідач здійснив розрахунки розміру збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та дозволу на спеціальне користування надрами (підземні води)) за період з 08.08.2011 року по 27.05.2012 року (всього нараховано 66337,54 грн.) і розміру збитку, заподіяного державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне користування надрами (підземні води)) за період з 28.05.2012 року по 10.09.2012 року (всього нараховано 23999,25 грн.). Загальна сума нарахувань за результатами перевірки становила 90336,79 грн.

Також встановлено, що розмір збитків було розраховано згідно із формулою 23 пункту 9.1 розділом ІХ Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, де зазначено, порядок розрахунку розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), керівництва, завіреної печаткою. При проведенні розрахунку згідно із пунктом 9.2 цієї Методики Державною екологічною інспекцією у Львівській області взято за основу відомості, які містяться в довідці ТОВ «Патронат Плюс» від 10.09.2012 року № 211, у якій зазначено, що за період з 08.08.2011 року по 27.05.2012 року підприємством було використано воду зі свердловини в кількості 1523,6 м.куб., а за період з 28.05.2012 року по 10.09.2012 року - в кількості 551,2 м. куб.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що у матеріалах справи є інша редакція тієї ж довідки, де зазначено обсяг використання води: за друге півріччя 2011 року - 637 м. куб. і за перше півріччя 2012 року - 564 м. куб. Цим документом середньодобовий обсяг (норму) споживання води визначено на рівні 3,12 м.куб. на добу і на його основі розраховано обсяги споживання води за період з 08.08.2011 року по 27.05.2012 року - 917,28 м.куб. і за період з 28.05.2012 року по 10.09.2012 року - 330,72 м.куб.; всього за період з 08.08.2011 року по 10.09.2012 року підприємством фактично використано 1248 м. куб. води.

Також суд першої інстанції зазначив, що Державною екологічною інспекцією у Львівській області не було достовірно виявлено і зафіксовано факту реального використання води і її кількості протягом травня 2011 року - вересня 2012 року, що призвело до неправильного розрахунку розмірів відшкодування збитків. Відповідачем не враховано, що бухгалтера підприємства за помилку при підрахунку фактично використаної води було притягнуто до дисциплінарної відповідальності; не взято при розрахунку розміру збитків дані податкової звітності - довідок ДПІ у Сокальському районі Львівської області ДПС від 17.10.2012 р. № 10509/10/15-214/2708 та від 03.01.2013 р. (помилково зазначено - 03.11.2013 р.) № 16/10/15-214/3237, у яких ТОВ «Патронат Плюс» за 2011 рік та І та ІІ квартал відобразило обсяги видобутої прісної води в об'ємі 637 м.куб. та 564 м.куб. за І та ІІ квартал 2012 року; при складенні акта перевірки від 10.09.2012 року не було використано даних журналу обліку кількості використаної води, а також затверджених раціонів годівлі молодняка ВРХ та корів; не враховано, що державним підприємством спиртової та лікеро-горілчаної промисловості «Укрспирт» Борокське МПД щоденно відпускається шість тонн барди для годівлі ВРХ ТОВ «Патронат Плюс», що підтверджується довідкою від 04.12.2012 р. за № 68 та доповідною запискою від 14.09.2012 р.; при визначенні фактичного об'єму води, що використана самовільно без дозвільних документів, не враховано даних, встановлених управлінням державного геологічного контролю за веденням робіт з геологічного вивчення та використання надр в акті обстеження ділянки надр від 27.08.2012 року за № 130.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що розрахунки розмірів збитку, виконані відповідачем без урахування даних первинної облікової документації, податкової звітності, ліміту забору та використання води, індивідуальних норм водоспоживання, пояснень працівників підприємства та інших матеріалів, а лише на підставі довідки, що містить неправильні та непідтверджені відомості, суперечать вищевказаним нормам, а відтак дії відповідача по складенню такого розрахунку є протиправними.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції і відмовляючи в задоволені позовних вимог суд апеляційної інстанції виходив з того, що оскарження розрахунків розміру збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів чинним законодавством не передбачено; розрахунок не має ознак нормативно-правового акта чи акта індивідуальної дії, оскільки не містить обов'язкових приписів; розрахунок не є рішенням суб'єкта владних повноважень, дією чи бездіяльністю, які в даному випадку породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, у зв'язку з чим не підпадає під дію п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС України.

При цьому оцінка розрахунку може бути надана під час розгляду справи про стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів. Натомість предметом оскарження у даній справі є лише дії посадових осіб Державної екологічної інспекції у Львівській області щодо процедури проведення перевірки та нарахування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів.

Відповідно до п. 1.2 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, ця методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у разі самовільного використання водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)). Застосовується ця Методика за правилами п. 1.4. державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій

Суд апеляційної інстанції з огляду на зазначені вище норми Закону № 877-V, Закону № 1264-XII, Положення «Про Державну екологічну інспекцію України», Положення про Державну екологічну інспекцію в областях, Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків дійшов вірного висновку про те. що Державна екологічна інспекція у Львівській області діяла правомірно, на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією і законами України.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, виходячи з наступного. Право розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства віднесено до повноваження Державних екологічних інспекцій в областях відповідно до п. 5 Положення «Про Державну екологічну інспекцію в областях, містах Києві та Севастополі», затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 19.12.2006 року № 548 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2007 року за № 120/13387.

Зважаючи на те, що збитки стягуються у судовому порядку за позовом, предметом якого є їх стягнення, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає цей позов. Розрахунок суми збитків, проведений в акті перевірки не має ознак нормативно-правового акта чи акта індивідуальної дії, оскільки не містить обов'язкових приписів. Такий розрахунок не є рішенням суб'єкта владних повноважень, дією чи бездіяльністю, які в даному випадку породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин.

Згідно ч. 3 ст. 220-1 КАС України суд касаційної інстанції відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Відповідно до ст. 224 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Колегія суддів вважає, що доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судами норм матеріального чи процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З урахуванням викладеного, судами першої і апеляційної інстанцій винесені законні і обґрунтовані рішення, постановлені з дотриманням норм матеріального та процесуального права і підстав для їх скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 220, 220-1, 223, 224, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів Вищого адміністративного суду України, -

у х в а л и л а :

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Патронат Плюс" відхилити.

Постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2014 року по справі № 2а-9629/12/1370 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через 5 днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі і оскарженню не підлягає, але може бути переглянута Верховним судом України з підстав, в порядку та у строки, визначені ст.ст. 236 - 239-1 КАС України.

Судді: