Справа № 821/1637/15-а
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2015-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2015 р.м. ХерсонСправа № 821/1637/15-а

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

при секретарі: Вітічак О.Р., за участю представника позивача Тюпляєва Я.Г., представника відповідача Саплєвої О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Південенерго" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу №422 від 21.05.2015 року,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Південенерго" (далі по тексту -ТОВ "Південенерго", або позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі по тексту - Управління ДАБІ в у Херсонській області, або відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 21.05.2015№422.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 27 травня 2015 року TOB "Південенерго" отримало направлення на здійснення позапланової перевірки від 26.05.2015 №256, що проводитиметься з 02 по 08 червня 2015 року головним державним інспектором управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області.

Підставою для проведення перевірки вказано наказ ДАБІ від 21.05.2015 №422 та постанова старшого слідчого СВ Дніпровського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області від 08.04.2015.

Позивач вважає, що перелічені дії суперечать нормам Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи". Вказав, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України.

При цьому, посилається на не відповідність вимогам чинного законодавства наказу №422 від 21.05.2015 року та направленню №256 від 26.05.2015 року.

Отже просить визнати протиправним та скасувати наказ ДАБІ України №422 від 21.05.2015 року.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував та пояснив, що Управління ДАБІ в у Херсонській області діяло в межах повноважень та у спосіб , що передбачений чинним законодавством України.

Заслухавши пояснення представника позивача, пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне: повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011р. №439/2011, Постановою КМ України від 09.06.2014року № 294 Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (Положення про ДАБІ України), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (із змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 27.02.2012р. №148).

Відповідно до положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно із ст. 41 цього Закону, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За змістом ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", позивач є суб'єктом містобудування.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), п.1 якого передбачено, що він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 1 Порядку № 553 встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Посадові особи інспекцій мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування інспекції, яку вони представляють. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

При цьому суд зазначає, що на відповідача розповсюджується дія Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до ч.1, 2 ст. 7 цього Закону, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

Відповідно до ч.2 Постанови КМУ від 13.08.2014 року №408 про "Питання запровадження обмежень на проведення перевірок держаними інспекціями та іншими контролюючими органами", надання дозволу на проведення перевірок підприємств, установ, організацій, фізичних осіб - підприємців не потребується у разі, коли такі перевірки проводяться за рішенням суду, на вимогу службових осіб у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

В даному випадку питання стосується відсутності дозволу КМ України.

Винесення наказу №422 від 21.05.2015року здійснено на підставі ч.1 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"; Постанови КМУ від 13.08.2014 року №408 про "Питання запровадження обмежень на проведення перевірок держаними інспекціями та іншими контролюючими органами" та постанови слідчого СВ Дніпровського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області від 08.04.2015 року.

Судом встановлено, що підставою для проведення перевірки Управлінням ДАБІ у Херсонській області і видачі направлення на здійснення позапланової перевірки №256 від 26.05.2015 року був Наказ ДАБІ від 422 від 21.05.2015 року та постанова слідчого СВ Дніпровського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області від 08.04.2015 року.

При цьому, відповідач правомірно керувався постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 року №294 "Про положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України"; постановою кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

З огляду на таке, суд вважає помилковим посилання позивача на порушення відповідачем Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" стосовно неотримання дозволу Кабінету Міністрів України на проведення перевірки.

Також суд приходить до висновку, про безпідставність вимог стосовно питань щодо яких здійснюється перевірка, оскільки їх перелік відображено в постанові слідчого СВ Дніпровського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області від 08.04.2015 року.

Крім того, в ході судового розгляду судом встановлено, що відповідачем не приймалось по відношенню до позивача рішення яке оскаржується ним у даній справі. Наказ № 422 від 21.05.2015 року прийнято не відповідачем, а Державною архітектурно-будівельною інспекцією України.

В той же час, позивач в обґрунтуваннях позовних вимог оскаржує дії саме Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області і не обґрунтовує протиправність винесення Наказу № 422 від 21.05.2015 року.

Зважаючи на викладене, суд розглядає та вирішує справу з урахуванням позовних вимог не вбачаючи підстав для виходу за їх межі відповідно до заявлених підстав в позовній заяві.

Отже, оскільки відповідач не приймав оскаржуваного наказу, то відповідно не міг порушити права, свободи та інтереси позивача.

Серед критеріїв оцінювання судом рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, є принцип законності, що закріплений у ч.2 ст.19 Конституції України, відповідно до якого органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд вважає, що в даному випадку відповідачами надано достатньо доказів в правомірності своїх дій.

У зв'язку з цим, суд, аналізуючи викладене приходить до висновку, що позов ТОВ "Південенерго" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу про проведення позапланової перевірки не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 12,17,18, 19,128, ч. 1 ст. 158, 159, 160-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 24 червня 2015 р.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 6.1