Справа № 802/1435/15-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2015-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

23 червня 2015 р. Справа № 802/1435/15-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дончика Віталія Володимировича,

за участю:

секретаря судового засідання: Медвідь І.О.,

представника позивача: ОСОБА_1,

представників відповідача: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Укрмостдорбуд до Вінницької обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби України у Вінницькій області про зобовязання вчинити певні дії

в с т а н о в и в :

В травні 2015 року до Вінницького окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрмостдорбуд» (далі ТОВ «Укрмостдорбуд», позивач) з адміністративним позовом до Вінницької об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області (далі Вінницька ОДПІ, відповідач) про зобов`язання вчинити певні дії.

Зазначили, що працівники Вінницької ОДПІ безпідставно відмовили їм у відстроченні та розстроченні податкового боргу в сумі 497297,09 грн. За вказаних обставин, позивач просить суд зобов`язати Вінницьку ОДПІ надати відстрочення виконання податкового боргу в сумі 497297,09 грн., строком на два роки з кінцевим терміном погашення 14.05.2017 року.

18.06.2015 року до суду надійшла заява ТОВ «Укрмостдорбуд» від 17.06.2015 року (Вхід. № 16031) про зміну предмету позову, в якій позивач просив задовольнити адміністративний позов шляхом зобов`язання Вінницької ОДПІ надати йому розстрочку податкового боргу в сумі 497297,09 грн. із щомісячним погашенням такого боргу відповідно рівними частинами в сумі 20720,71 грн., починаючи з 01.07.2015 року з кінцевим терміном погашення боргу 01.07.2017 року.

Частиною 1 статті 137 КАС України передбачено, зокрема, що позивач може протягом всього часу судового розгляду збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши письмову заяву, яка приєднується до справи. До початку судового розгляду справи по суті позивач може змінити підставу або предмет адміністративного позову, подавши письмову заяву, яка приєднується до справи.

Враховуючи те, що заява про зміну предмету позову надійшла до суду до початку судового розгляду справи по суті, суд, керуючись ч. 1 ст. 137 КАС України, приймає її до розгляду.

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача заперечив проти задоволення даного позову. Згідно наданих письмових заперечень, останній посилався на те, що позивач взагалі не звертався до податкового органу із заявою про розстрочення податкового боргу, а тому в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як встановлено судом та не заперечується представником позивача, станом на дату звернення до суду за ТОВ «Укрмостдорбуд» рахується податковий борг в сумі 497297,09 грн.

Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 05.09.2014 року по справі № 802/2569/14 надано дозвіл Вінницькій ОДПІ на погашення вказаної суми податкового боргу ТОВ «Укрмостдорбуд» за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі згідно актів опису майна № 1 від 17 січня 2013 року та № 4 від 29.11.2013 року.

Зі змісту позовної заяви слідує, що ТОВ «Укрмостдорбуд» в порядку досудового врегулювання спору зверталось до відповідача із заявою про розстрочення та відстрочення сплати вищевказаної суми податкового боргу, однак останнім відмовлено у її задоволенні. А тому позивач звернувся до суду із позовною заявою в якій просить зобов`язати Вінницьку ОДПІ надати йому розстрочку податкового боргу в сумі 497297,09 грн. із щомісячним погашенням такого боргу відповідно рівними частинами в сумі 20720,71 грн., починаючи з 01.07.2015 року з кінцевим терміном погашення боргу 01.07.2017 року.

Визначаючись щодо заявленого позову суд виходить з наступного.

Так, питання розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платників податків регулюється нормами ст. 100 Податкового кодексу України (далі ПК України).

Відповідно до п. 100.2 ст. 100 ПК України, платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу.

Пунктом 100.4 статті 100 передбачено, що підставою для розстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов'язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

В той же час, в п. 100.13 ст. 100 ПК України визначено, що порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013р. № 574, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 31.10.2013р. за № 1853/24385, затверджено Порядок розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків (далі Порядок).

Пунктом 3.1 даного Порядку встановлено, що для розстрочення (відстрочення) грошових зобовязань (податкового боргу) платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем свого обліку або за місцем обліку такого грошового зобовязання (податкового боргу) з письмовою заявою (додаток 1), в якій зазначаються суми податків, зборів, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), пені, сплату яких платник податків просить розстрочити (відстрочити), а також строк розстрочення (відстрочення) та періоди сплати. При цьому окремо зазначаються суми, строк сплати яких ще не настав, а також строк сплати яких вже минув.

До заяви додається економічне обґрунтування, яке складається з:

- переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин;

- аналізу фінансового стану;

- графіка погашення розстрочених (відстрочених) сум;

- розрахунків прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення.

Підставою для розстрочення грошових зобовязань (податкового боргу) платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, перелік яких визначено постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року № 1235 "Про затвердження переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин", а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобовязань (податкового боргу) та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

З аналізу даних норм слідує, що з метою розстрочення податкового боргу платнику податків попередньо необхідно звернутись до відповідного податкового органу із письмовою заявою в якій зазначаються певні відомості, а також до неї додається економічне обґрунтування можливість погашення грошових зобов'язань та податкового боргу внаслідок застосування режиму розстрочення.

В той же час, як встановлено судом із матеріалів справи та пояснень наданих під час судового розгляду справи представником позивача, ТОВ «Укрмостдорбуд» взагалі не зверталось до податкових органів із заявою про розстрочення податкового боргу.

Враховуючи той факт, що для розстрочення податкового боргу норми чинного законодавства передбачають певну процедуру, а саме попереднє звернення до податкового органу із письмовою заявою з економічним обґрунтуванням такого розстрочення, якою позивач не скористався, суд не в праві підміняти такий орган та приймати рішення, що відносяться до його компетенції.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що підстави для задоволення даного адміністративного позову у суду відсутні.

Частина друга статті 19 Конституції України зобов'язує органи державної влади діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Відповідно до положень, закріплених статтею 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно ст. 86 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто, протягом розумного строку.

В судовому засіданні встановлено, що всі дії відповідача, повязані з предметом даного позову, відповідають критеріям щодо правомірності в контексті статті 2 КАС України, а тому підстав для задоволення позову в суду не має.

Відповідно до ч. 2 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони - суб'єкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, пов'язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз. Зважаючи на відсутність в матеріалах справи документів на підтвердження відповідних судових витрат, судові витрати стягненню з позивача не підлягають.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Дончик Віталій Володимирович