Справа № 473/1893/15-а
Суддя: Лузан Л. В.
Дата ухвалення: 2015-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 473/1893/15-а
ПОСТАНОВА

іменем України

"23" червня 2015 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі головуючої - судді Лузан Л.В., при секретарі судового засідання - Данилевич Т.О.,

за участю: позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вознесенську Миколаївської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

В травні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 21.04.2015 року головний державний інспектор Північно-західного інспекційного відділу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області ОСОБА_2 склала відносно нього протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу позивач здійснював будівельні роботи з будівництва господарських будівель (літньої кухні Б-1, сараю Г-1, навісу В-1), а також розпочато будівництво житлового будинку за адресою: вул. Східна, 57 в м. Вознесенську Миколаївської області, без відповідних документів, які надають право виконувати такі роботи, чим порушив вимоги ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі вказаного протоколу 05.05.2015 року було винесено постанову, відповідно до якої ОСОБА_1 було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КпАП України та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн. 00 коп.

Позивач вважав, що постанова винесена безпідставно в зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, про що він був позбавлений можливості довести відповідачу через розгляд справи про адміністративне правопорушення за його відсутності. Тому просив про визнання оскаржуваної постанови протиправною та її скасування.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеним у позові.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, проте направив на адресу суду письмове заперечення проти позову, вважаючи оскаржувану постанову такою, що винесена у повній відповідності з вимогами матеріального та процесуального закону, а тому не вбачав підстав для її скасування.

Суд вважав можливим провести розгляд справи без участі представника відповідача за умови надання останнім письмових заперечень та доказів, оскільки згідно ч. 4 ст. 128 КАС України у разі неприбуття відповідача - суб'єкта владних повноважень, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи не відкладається і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Зокрема, в судовому засіданні встановлено, що головним державним інспектором Північно-західного інспекційного відділу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області ОСОБА_2 21.04.2015 року складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу позивач здійснював будівельні роботи з будівництва господарських будівель (літньої кухні Б-1, сараю Г-1, навісу В-1), а також розпочато будівництво житлового будинку за адресою: вул. Східна, 57 в м. Вознесенську Миколаївської області, без відповідних документів, які надають право виконувати такі роботи, чим порушив вимоги ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі даного протоколу 05.05.2015 року було винесено постанову, відповідно до якої ОСОБА_1 було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КпАП України та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 грн. 00 коп.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 96 КпАП України виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач отримав дозвіл КП Архітектурно-планувальне бюро м. Вознесенська", погоджений рішенням виконавчого комітету Вознесенської міської ради за № 174 від 24.10.2006 року щодо будівництва житлового будинку та господарських споруд, строк закінчення будівництва 24.10.2008 року. Позивачем отримано будівельний паспорт.

24.10.2008 року за № 58-В Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області дозвіл на виконання будівельних робіт за вищевказаною адресою було продовжено до 15.11.2010 року.

В подальшому, позивач дію попереднього дозволу не продовжив, новий дозвіл не отримував.

Згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, яка була проведена 21.04.2015 року, встановлено, що на момент перевірки на об'єкті фактично збудовано літню кухню Б-1, сарай Г-1, навіс В-1, розпочато будівництво житлового будинку. Будівельні роботи на час перевірки не проводились та не завершено.

При цьому відомості щодо дати будівництва були отримані з технічного паспорта, який був виготовлений за наслідком проведення 23.01.2015 року технічної інвентаризації обєкта нерухомого майна за адресою: м. Вознесенськ Миколаївської області вул. Східна, 57. Так, рік побудови був визначений датою виявлення будівництва при проведенні відповідної технічної інвентаризації, за відсутності належних доказів з даного питання, що слідує з довідки, виданої КП «Вознесенське МБТІ» за № 155 від 22.06.2015 року.

Разом з тим, в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на майно як на частку в спільній сумісній власності, по якій призначено експертизу з приводу спірного будівництва (рік побудови, кількість та вартість будівельних матеріалів). Рішення по вказаній справі на даний час не ухвалено.

Згідно ст. 18 ч. 1 п. 2 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Вищевказана постанова перевірялася судом на предмет дотримання суб'єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо.

Як зазначалося вище, позивача будо притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тобто за виконання будівельних робіт без здійснення визначених у даній статті дій.

Між тим, у судовому засіданні достовірно не встановлено (ст. 60-71 КАС України), що будівництво спірних обєктів проводилося позивачем після закінчення дії відповідних дозвільних документів.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КпАП України).

За результатами розгляду справи орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення адміністративного стягнення;

2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу;

3) про закриття справи (ч.1 ст. 284 КпАП України).

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 288 КпАП України постанову в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено в суд, у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

При цьому частиною 3 ст. 162 КАС України адміністративному суду надано повноваження на прийняття іншої постанови (не передбаченої переліком частини 2), яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод людини і громадянина у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

За змістом ст. 293 КпАП України під час розгляду позову перевіряється законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймається одне з таких рішень: залишення постанови без зміни; скасування постанови і надсилання справи на новий розгляд; скасування постанови і закриття справи; зміна заходу стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

За встановлених обставин оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 96 КпАП України - направленням на новий розгляд.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 11, 158-163, 167 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити .

Постанову № 103 від 05.05.2015 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КпАП України відносно ОСОБА_1 скасувати, а справу про адміністративне правопорушення направити на новий розгляд.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення постанови, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Л.В.Лузан