Справа № П/811/1708/15
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2015-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 червня 2015 року справа № П/811/1708/15

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Жук Р.В., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовомУправління Держземагенства у Кіровоградському районі Кіровоградської області
до третя особаСтаршого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Кіровоградській області ОСОБА_1 Управління Державної казначейської служби у Кіровоградському районі Кіровоградської області
проскасування постанов про накладення штрафу від 03.03.2015 року та 24.02.2015 року, -
В С Т А Н О В И В :

Управління Держземагенства у Кіровоградському районі Кіровоградської області звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Кіровоградській області ОСОБА_1, третя особа - Управління Державної казначейської служби у Кіровоградському районі Кіровоградської області про скасування постанов про накладення штрафу від 03.03.2015 року та 24.02.2015 року.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно змісту п.3.1 таблиці ставок судового збору ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору у розмірі 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір під час подання адміністративного позову майнового характеру сплачується 10 відсотків розміру ставки судового збору. Решта суми судового збору стягується з позивача або відповідача пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України Про судовий збір судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

За практикою Європейського суду з прав людини (рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі „Щокін проти України) вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Зміст позовної заяви вказує на те, що позивач просить скасувати постанови про накладення штрафу від 03.03.2015 року та 24.02.2015 року в сумі 2040,00 грн.

Позивачем до позовної заяви не було надано доказу сплати судового збору.

Позивач просив звільнити його від сплати судового збору в звязку з тим, що позивач не є прибутковою організацією та відсутністю коштів на його оплату.

Частиною 1 ст. 88 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення міститься в статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із п. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, статтею 88 КАС України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір» не передбачено такої підстави звільнення від сплати судового збору як відсутність коштів на оплату судового збору, а відсутність коштів не є тотожною майновому стану особи і не може підміняти собою вказане поняття.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вищезазначена процесуальна норма встановлює можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Крім того, згідно статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення правосуддя, зміцнення матеріально-технічної бази судів, включаючи створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційної системи, веб-порталу судової влади, комп'ютерних локальних мереж, сучасних систем фіксування судового процесу, придбання та обслуговування комп'ютерної і копіювально-розмножувальної техніки, впровадження електронного цифрового підпису.

Тобто судовий збір є одним із засобів функціонування та матеріального забезпечення судової гілки влади. За таких обставин суд вважає, що підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.

Суд зазначає, що Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. №3674-VI не передбачено звільнення Управління Держземагенства у Кіровоградському районі Кіровоградської області від сплати судового збору.

Суд також звертає увагу на те, відповідно до статті 2 Бюджетного кодексу України, кошторис - це основний плановий фінансовий документ бюджетної установи, яким на бюджетний період встановлюються повноваження щодо отримання надходжень і розподіл бюджетних асигнувань на взяття бюджетних зобов'язань та здійснення платежів для виконання бюджетною установою своїх функцій та досягнення результатів, визначених відповідно до бюджетних призначень.

Тобто, установи й організації, які утримуються за рахунок бюджетних коштів, для забезпечення своєї діяльності та виконання покладених на них функцій складають і затверджують кошторис доходів і видатків відповідно до бюджетних призначень, які встановлені законом про Державний бюджет України.

Під час визначення обсягів видатків розпорядникам нижчого рівня головні розпорядники, розпорядники вищого рівня повинні враховувати обєктивну потребу в коштах кожної установи виходячи з її основних виробничих показників і контингентів, які встановлюються для установи.

Показники видатків, що включаються до проекту кошторису, повинні бути обґрунтовані відповідними розрахунками щодо кожного коду економічної класифікації.

Кошторис затверджується за загальним і спеціальним фондами на рік без розподілу за періодами року в обсязі, який дорівнює сумі цих фондів.

Суд, виходячи з аналізу наведених норм матеріального права дійшов виноску, що посилання позивача на відсутність коштів на оплату судового збору є необґрунтованим та суперечить чинному законодавству.

Суд не знаходить підстав для звільнення позивача від сплати судового збору в даному випадку.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Суд звертає увагу позивача, що йому необхідно додати до позовної заяви документ про сплату судового збору, відповідно до обсягу визначеного Законом України «Про судовий збір», або зазначити обставини, які дають йому право судовий збір не сплачувати.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України, субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду належні докази надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів, також належним доказом може бути письмове підтвердження відповідача (розписка, штамп про отримання, тощо), або третіх осіб про отримання позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України принципами адміністративного судочинства є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з'ясування всіх обставин у справі.

Суть офіційного зясування всіх обставин у справі визначена в частинах четвертій та пятій статті 11 цього Кодексу, якими встановлено, що суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для зясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи. Суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати докази або з власної ініціативи витребувати докази, яких, на думку суду, не вистачає.

За приписами статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Таким чином, принцип офіційного зясування всіх обставин у справі зобовязує суд вчинити всі необхідні дії для повного та всебічного зясування фактичних обставин справи з метою забезпечення прийняття правосудного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

З позовної заяви вбачається, що позивач просить поновити пропущений строк на звернення до адміністративного суду проте не надає на підтвердження причин поважності його пропуску жодного доказу.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду письмові пояснення та докази, що підтверджують поважність пропуску строку звернення до адміністративного суду та докази того, коли саме позивачем отримано оскаржувані постанови.

Частиною 2 статті 53 КАС України передбачено, що Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача у будь-який час до закінчення судового розгляду, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням осіб, які беруть участь у справі. Якщо адміністративний суд при прийнятті позовної заяви, підготовці справи до судового розгляду або під час судового розгляду справи встановить, що судове рішення може вплинути на права і обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Управління Держземагенства у Кіровоградському районі Кіровоградської області у якості третьої особи зазначає Управління Державної казначейської служби у Кіровоградському районі Кіровоградської області, проте не обґрунтовує яким чином винесення судового рішення по даній справі може вплинути на його права і обов'язки, як і не описує сторони, на якій залучити таку особу.

В даному випадку позивачу необхідно надати суду письмові пояснення щодо впливу судового рішення на Управління Державної казначейської служби у Кіровоградському районі Кіровоградської області та сторони на якій залучається така особа.

Згідно з ч.1 ст.108 КАС України позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.106 КАС України підлягає залишенню без руху до виправлення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись п.3,4 ч.1, ч.3 ст.106, ч.1 ст.108 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

1.Адміністративний позов - залишити без руху.

2.Позивачеві надати строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальні частині ухвали, протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 5-денний строк з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги, з одночасним направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_2