Справа № 810/2082/15
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2015-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

18 червня 2015 року справа № 810/2082/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до державної реєстраційної служби Ірпінського міського управління юстиції у Київській області третя особа - ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

19.05.2015 р., до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1, пред'явивши вимоги до державної реєстраційної служби Ірпінського МУЮ у Київській області про зобов'язання відповідача внести запис до державного реєстру прав на нерухоме майно, про державну реєстрацію права власності на квартиру №17 будинку №7 "є" по вул. Максима Рильського в м. Ірпіні Київської області на його ім'я.

У призначений для розгляду справи час уповноважений представник відповідача та третя особа, будучи повідомлені належним чином судом про час та місце проведення судового засідання, не з'явилися, за відсутності заяв про розгляд справи без їх участі та повідомлення суду про причини свого неприбуття.

На підставі ч.6 ст.128 КАСУ, суд здійснив розгляд даної справи в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд вважає, що подана заява має бути залишена без розгляду, з наступних підстав:

як вбачається із позовних вимог, ОСОБА_1 просить зобов'язати відповідача вчинити певні дії на його користь: провести процедуру державної реєстрації речових прав на нерухоме майно органом державної реєстрації як спеціальним суб'єктом, на якого покладаються функції державного реєстратора.

У поданій до суду заяві позивач стверджує, що про відмову у проведенні державної реєстрації права власності на майно йому стало відомо 14.05.2014 р., з моменту одержання ним рішення №13028740. Проте, до суду він звернувся 15.05.2015 р., про що свідчить відбиток штемпелю оператора поштового зв'язку, зробленого на конверті, в якому надійшла позовна заява, тобто через рік з моменту коли стало відомо про порушення права.

При подачі позову та в період підготовки справи до розгляду позивачем не було надано жодного документу, які б свідчили про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Статтею 99 КАСУ встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, визначеного цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст. 99 КАСУ для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ухвалюючи рішення про залишення позовної заяви без розгляду суд виходив із такого:

до субєктивних передумов захисту прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин належить, серед іншого, дотримання процедури звернення до суду (ст. 106 КАС України) та додержання строків предявлення адміністративного позову (ст. 99 КАС України). На ефективність захисту порушених або оскаржуваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб у порядку адміністративного судочинства суттєвий вплив має фактор часу з точки зору швидкості розгляду спору та надання зацікавленим особам можливості максимально результативно брати участь у процесі вирішення справи. Адже, правове регулювання строків розгляду і вирішення справ у адміністративних судах, здійснення певних процесуальних дій набувають визначального значення для виконання рішень суду. Важливим засобом забезпечення захисту прав у момент розгляду справи адміністративним судом є період часу, протягом якого здійснюється судовий розгляд. Цей період часу і є процесуальним строком.

Процесуальний строк один з найбільш ефективних засобів забезпечення своєчасного розвязання справ суддею (судом), протягом якого повинна або може бути здійснена та чи інша процесуальна дія або закінчена певна частина провадження у справі.

Важливість дотримання процесуальних строків обумовлена з одного боку тим, що їх додержання є важливим засобом впливу на несумлінних учасників адміністративного процесу, котрі своїми діями чи бездіяльністю перешкоджають своєчасному та правильному вирішенню справи, а з іншого процесуальні строки покликані забезпечувати стійкість, ясність та визначеність правовідносин сторін, а цим самим й послідовне втілення в життя принципу реальності та гарантування субєктивних прав.

Саме задля забезпечення швидкого та ефективного розгляду адміністративних справ, дисциплінування поведінки учасників адміністративного процесу процесуальне законодавство передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні повноваження.

Статтею 102 КАСУ передбачено, що лише пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Позивач не звертався до суду із клопотанням про поновлення процесуального строку звернення до суду та не вказував на поважність причин, за наявності яких такий строк був пропущений.

До того ж, на думку суду, позивачем невірно обраний спосіб захисту порушеного права, з огляду на те, що останнім не поставлено під сумнів рішення про відмову у проведенні державної реєстрації права власності на нерухоме майно, а відтак слідує, що з таким рішенням позивач погодився, тому за чинності рішення відповідача №13028740 від 14.05.2014 р. вимоги про зобов'язання провести процедуру державної реєстрації права власності на нерухоме майно набувають ознак нікчемності.

З урахуванням відсутності клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду, не визначення причин поважності його пропуску, суд не знаходить підстав для застосування положень ст.102 КАСУ та вважає за необхідне залишити подану позовну заяву без розгляду.

Одночасно суд звертає увагу, що це не позбавляє позивача прва на повторне звернення до суду з дотриманням вимог ч.1 ст.102 КАСУ та обранням належного способу захисту порушених прав та інтересів особи.

Керуючись статтями 99, 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до державної реєстраційної служби Ірпінського міського управління юстиції у Київській області, третя особа ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії,- залишити без розгляду.

2. Повернути ОСОБА_1 з Державного бюджету України сплачений ним судовий збір у сумі 73,09 (сімдесят три) грн. 09 коп.

3. Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.