Справа № 807/1053/15
Суддя: Гебеш С. А.
Дата ухвалення: 2015-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

807/1053/15

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2015 року

м. Ужгород

№ 807/1053/15

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Гебеш С. А., розглянувши матеріали позовної заяви Хустського міжрайонного прокурора в інтересах держави до Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Хустський міжрайонний прокурор в інтересах держави звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення.

Вирішуючи питання в порядку ст. 107 КАС України про відкриття провадження в адміністративній справі, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст.106 КАС України.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з ч. 3 ст. 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як вбачається з позовної заяви, прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави щодо скасування рішення органу місцевого самоврядування – Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно – правові спори, в тому числі, спори за зверненнями суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України.

Відповідно до п.8 ч. 1 ст. 3 КАС України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Відповідно до пп.1,3 ч.3 ст.20 Закону України “Про прокуратуру” про здійсненні прокурорського нагляду за додержанням і застосуванням законів прокурор має право при виявленні порушень закону, у межах своєї компетенції вносити подання, звертатися до суду в передбачених законом випадках.

Законодавством передбачено можливість звернення до суду прокурора як позивача (а не в інтересах держави в особі фізичних чи юридичних осіб). Зокрема, ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що у разі відхилення подання в цілому чи частково або неповідомлення прокурора про результати розгляду подання прокурор може звернутися з заявою до суду та таку заяву до суду може бути подано протягом п'ятнадцяти днів з моменту одержання повідомлення про відхилення подання або в разі неповідомлення прокурора про результати розгляду подання з дня закінчення визначеного прокурором строку для його розгляду. Доказів внесення прокурором подання та відхилення такого (в зв'язку з чим прокурор звертається до суду з позовом як позивач) суду не надано.

Як вбачається з позовної заяви, підставою для звернення до суду в статусі позивача прокурор мотивує тим, що відсутній інший (крім Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області, рішення якої оскаржується ) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, в зв'язку з чим з позовом звертається прокурор, який у спірних правовідносинах набуває статусу позивача, про що суд констатує наступне:

Статтею 29 Закону України "Про освіту" визначено, що структура освіти складає дошкільну освіту, загальну середню освіту, позашкільну освіту, професійно – технічну освіту, вищу освіту, післядипломну освіту та самоосвіту.

Відповідно до преамбули Закону України "Про дошкільну освіту" - цей Закон визначає правові, організаційні та фінансові засади функціонування і розвитку системи дошкільної освіти, яка забезпечує розвиток, виховання і навчання дитини, ґрунтується на поєднанні сімейного та суспільного виховання, досягненнях вітчизняної науки, надбаннях світового педагогічного досвіду, сприяє формуванню цінностей демократичного правового суспільства в Україні. Статтею 17 цього Закону встановлено, що управління системою дошкільної освіти здійснюють: (крім органів місцевого самоврядування) центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері освіти; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері освіти; інші центральні органи виконавчої влади, яким підпорядковані дошкільні навчальні заклади; Рада міністрів Автономної Республіки Крим; обласні, Київська та Севастопольська міські, районні державні адміністрації.

Відтак, базовим законом, що регулює діяльність дошкільних закладів освіти, визначено цілий ряд органів, що регулюють державне управління дошкільною освітою, в зв'язку з чим посилання прокурора на відсутність органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у сфері управління дошкільною освітою – не відповідає приписам діючого законодавства та не заслуговує на увагу.

Як вбачається з тексту позовної заяви, прокурор, звертаючись до суду з позовом як позивач, одночасно позовною заявою зазначає про звернення до суду з позовом в інтересах держави, про що суд констатує наступне: згідно ч. 2 ст. 60 КАС України, прокурор здійснює в суді представництво інтересів громадянина або держави в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами, і може здійснювати представництво на будь-якій стадії адміністративного процесу. Згідно п 2 ст. 5 Закону України "Про прокуратуру" однією із функцій прокуратури є представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом. Статтею 36 – 1 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави. Однією з форм представництва є звернення до суду з позовами (заявами, поданнями).

Відповідно до абзацу другого ч. 2 ст. 60 КАС України прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Позовною заявою прокурор зазначає про відсутність належного органу для здійснення функцій у спірних правовідносин, однак, ч. 2 ст. 21 Закону України "Про дошкільну освіту" встановлено, що державний контроль за діяльністю дошкільних навчальних закладів здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері освіти, та місцеві органи управління освітою відтак, законодавством визначено органи, уповноважені державою здійснювати функції по управлінню та контролем у спірних відносинах, в зв'язку з чим суд констатує про хибність позиції прокурора про відсутність визначеного законом органу, уповноваженого законом на здійснення відповідних (згідно тексту позовної заяви) функцій у спірних правовідносинах.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.35 Закону України "Про дошкільну освіту" встановлено, що організація та відповідальність за харчування дітей у державних і комунальних дошкільних навчальних закладах покладаються на Раду міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київську та Севастопольську міські державні адміністрації, районні державні адміністрації, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері освіти, інші центральні органи виконавчої влади, яким підпорядковані дошкільні навчальні заклади, органи місцевого самоврядування, а також на керівників дошкільних навчальних закладів.

Таким чином, прокурор може звертатися до суду в інтересах держави, які (в свою чергу) можуть бути пов'язані з необхідністю захисту прав державних органів, а також підприємств, установ, організацій незалежно від їх підпорядкування та форм власності, та при зверненні до суду в інтересах держави, прокурор у позовній заяві зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, при цьому, звертаючись до суду з позовом як позивач прокурор мотивує таке звернення саме відсутністю належного органу для звернення до суду.

Згідно Інформаційного листа Вищого адміністративного суду України "Щодо застосування положень Закону України "Про прокуратуру" від 11.09.2013 року за № 1237/12/13-13, аналіз цієї норми (ч. 2 ст. 60 КАС України) дозволяє дійти висновку, що відсутність у позовній заяві інформації про зміст порушення інтересів держави, наявності чи відсутності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є недоліком позовної заяви та підставою для залишення такої позовної заяви без руху.

Пунктом 5 наказу Генеральної прокуратури України "Про організацію роботи органів прокуратури щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді та їх захисту при виконанні судових рішень" від 28.05.2015 року за № 6гн встановлено, що прокурор при зверненні до суду з позовом (заявою, поданням) повинен обґрунтувати необхідність захисту інтересів держави та визначити орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а в разі його відсутності - звертатися у статусі позивача.

Згідно п. 6 цього – ж наказу, при підготовці процесуальних документів слід забезпечувати їх повноту та обґрунтованість, з посиланням на норми матеріального та процесуального права, яким регулюються спірні правовідносини.

Виходячи з наведеного та у відповідності до ч. 1 ст. 108 КАС України, позовну заяву Хустського міжрайонного прокурора слід залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду доказів відсутності органу, уповноваженого державою (що здійснює відповідні функції у спірних відносинах) чи доказів неможливості виконання ним своїх функцій та/або відсутності повноважень), визначення статусу прокурора при зверненні до суду (позивач у справі чи представник в інтересах держави, що пов'язані з необхідністю захисту права державного органу чи підприємства, до компетенції якого відносяться функції у спірних правовідносинах), обґрунтування порушень інтересів держави у спірних правовідносинах.

На підставі наведеного та керуючись ст. 108 ч.1, ст.165 Кодексу адміністративного судочинства, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Хустського міжрайонного прокурора в інтересах держави до Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення – залишити без руху.

Надати Хустському міжрайонному прокурору в інтересах держави строк до 06 липня 2015 року для усунення вищезазначених недоліків.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України, та може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд в порядку і строки, передбачені ст. 186 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення, а якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. (копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції).

Суддя

C.А. Гебеш