Справа № 826/17369/14
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2015-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

16 червня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді суддів за участю секретаряСобківа Я.М., Борисюк Л.П., Ключковича В.Ю. Присяжної Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові фінансові технології» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 квітня 2015 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові фінансові технології» до Державної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування, або визнання нечинним податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 квітня 2015 року заяву ТОВ «Нові фінансові технології» про роз'яснення судового рішення задоволено частково.

Ухвалено роз'яснити позивачу, що в пункті 3 ухвали про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду від 25.03.2015 суд витребовує у позивача виписку з єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців щодо ТОВ «Нові фінансові технології» (позивача), яка може бути отримана позивачем в порядку, встановленому Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців».

Роз'яснено позивачу, що в пункті 3 ухвали про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду від 25.03.2015 під спірними фінансово-господарськими операціями (на думку відповідача) маються на увазі фінансово-господарські операції між позивачем та ТОВ «БК «Гефест Альянс» та ТОВ «Грант Тайм», яким надано оцінку згідно акту від 13.06.2014 № 623/26-54-22-02-10/37372034, на який посилається позивач в позовній заяві.

В іншій частині заяви про роз'яснення ухвали суду відмовлено.

Позивач не погоджуючись з прийнятим рішенням суду звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 квітня 2015 року як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду в частині відмови в задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіряючи правомірність оскаржуваного судового рішення колегія суддів зважає на положення ч. 1 ст. 195 КАС України, яким встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Враховуючи, що ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 квітня 2015 року оскаржується позивачем в частині відмови в задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення, колегія суддів суду апеляційної інстанції не знаходить підстав для апеляційного перегляду зазначеного судового рішення в частині, яка не оскаржується апелянтом.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Згідно з ч. 2 ст. 170 КАС України подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Виходячи із системного тлумачення положень статті 170 КАС України, роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

З цієї норми випливає, що роз'яснюючи судове рішення, суд не вносить змін до його тексту. Він може лише більш повно і ясно роз'яснити його суть, метою чого є краще розуміння рішення особами, які беруть участь у справі або державним виконавцем.

Як свідчать матеріали даної справи, позивач в своїй заяві від 30.03.2015р. просив роз'яснити ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 березня 2015 року про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, посилаючись на незрозумілість даного судового рішення, а саме:

- про яку виписку з єдиного державного реєстру юридичних осіб та підприємців йдеться мова, яку позивач мав би надати суду, і в кого він міг би її взяти;

- про яку саме спірну фінансово-господарську операцію йдеться мова щодо якої висловлена зацікавленість суду з міркувань всебічності і об'єктивності розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку та документи до якої позивач має суду надати, якщо в обгрунтування позову не зазначено взагалі про будь-яку фінансово-господарську операцію за участю позивача;

- про яку саме, на думку відповідача, щодо невідомої позивачу спірної фінансово-господарської операції йдеться мова та у який спосіб позивач міг би про неї дізнатись;

- який саме вид у спірної, на думку відповідача, фінансово-господарської операції та, які саме первинні документи такий вид міг би зумовити скласти;

- які саме дії позивача призвели до встановлення судом відсутності можливості врегулювання спору до судового розгляду справи, що потягнуло виключення проведення попереднього судового засідання, хоч і попередній розгляд справи є процесуальним засобом досягнення тієї самої мети, якої домагається досягти суд - забезпечення всебічного та об'єктивного вирішення справи протягом розумного строку.

Відмовляючи в задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення в частині того, які саме дії Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові фінансові технології» призвели до встановлення судом відсутності можливості врегулювання спору до судового розгляду справи, що, на думку заявника, призвело до виключення проведення попереднього судового засідання, хоч і попередній розгляд справи є процесуальним засобом досягнення тієї самої мети, якої домагається досягти суд - забезпечення всебічного та об'єктивного вирішення справи протягом розумного строку, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що зміст ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 березня 2015 року не містить висновку стосовно до судового розгляду справи. При цьому, суд в своєму рішенні не встановлював факту відсутності можливості врегулювання спору до судового розгляду справи.

Стосовно тверджень заявника про незрозумілість судового рішення в частині визначення виду фінансово-господарської операції та які саме, на думку заявника, первинні документи такий вид міг би зумовити скласти, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вид фінансово-господарських операцій між TOB "Нові фінансові технології" та TOB «Грант Тайм» (), ТОВ «БК «Гефест Альянс» (), а також про первинні документи, які належить складати залежно від виду фінансово-господарських операцій - договори, акти виконаних робіт, документи про перевезення, зберігання, передачу товарів, (акти прийому-передачі), довіреності на отримання товарно-матеріальних цінностей, журнал обліку цих довіреностей тощо, позивачу має бути достеменно відомо, оскільки він був одним із учасників правовідносин, у зв'язку з чим зобов'язаний вести бухгалтерський та податковий облік і самостійно може визначити якими первинними бухгалтерськими документами підтверджуються спірні (на думку відповідача) фінансово-господарські операції.

Що стосується доводів заявника щодо наявності обставин, які на думку останнього призвели до виключення проведення попереднього судового засідання, колегія суддів зазначає, що проведення попереднього судового засідання відбувається на стадії підготовки справи до судового розгляду як його процесуальної форми. Для того, щоб провадити попереднє судове засідання, суд повинен визначитись із характером спірних правовідносин та матеріальним законом, який їх регулює, не лише із тексту позовної заяви, а й з певного фактичного (доказового) матеріалу справи, інакше його ціль не буде досягнута.

Водночас, як вбачається зі змісту ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2015 року про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, судом першої інстанції на стадії підготовчого провадження було вжито всіх необхідних заходів для забезпечення всебічного та об'єктивного вирішення справи протягом розумного строку, а також витребувано всі необхідні для цього докази.

Як зазначено у пункті 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Оскільки суд першої інстанції в повній мірі проаналізував наведені заявником обставини та дослідив наявні в справі докази, колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог апеляційної скарги.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування не вбачається.

Згідно п.1 ч.1 ст. 199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 199, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові фінансові технології» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 квітня 2015 року - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 квітня 2015 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя суддя суддя Я.М. Собків Л.П. Борисюк В.Ю. Ключкович

Головуючий суддя Собків Я.М.

Судді: Борисюк Л.П.

Ключкович В.Ю.