Справа № 826/1844/15
Суддя: Шелест С.Б.
Дата ухвалення: 2015-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/1844/15 Головуючий у 1-й інстанції: Арсірій Р.О. Суддя-доповідач: Шелест С.Б.
У Х В А Л А

Іменем України

18 червня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуюча суддя: Шелест С.Б.

Судді: Пилипенко О.Є., Романчук О.М.

За участю секретаря судового засідання: Коломійцевої А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.04.15р. у справі №826/1844/15 за позовом Державного підприємства «Червононеський завод продтоварів» до Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішення про застосування фінансових санкцій №000316 від 14.01.15р.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.04.15р. адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаною постановою, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просить суд скасувати постанову з мотивів порушення судом норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції безпідставно не враховано, що позивач виробляє та реалізує компонент палива моторного альтернативного (КПМА), що відповідає товарному коду УКТЗЕД 2207 та відповідно до п.п.215.3.1 п.215.3 ст.215 Податкового кодексу України - є підакцизним товаром, а відтак на цей товар розповсюджується дія Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів»; в порушення вказаного Закону позивачем було реалізовано КПМА без дозволу представника ДПС на акцизному складі шляхом проставлення штампу «Виїзд дозволено» та особистого підпису, за що відповідачем правомірно застосовано до позивача відповідальність у вигляді фінансових санкцій.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу відповідача, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як свідчать обставини справи та встановлено судом першої інстанції, Андрушівською ОДПІ ГУ Міндоходів у Житомирській області проведено фактичну перевірку щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері виробництва і обігу підакцизних товарів на ДП «Червононеський завод продтоварів», за результатами якої складено акт від 17.07.14р. №2/21/00374663.

На підставі акта перевірки відповідачем прийнято рішення про застосування до позивача фінансових санкцій №000316 від 14.01.15р. на підставі абзацу 16 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» у розмірі 11 742 112,91 грн.

Підставою для прийняття спірного рішення слугували встановлені перевіркою порушення позивачем вимог: ст. 230 Податкового кодексу України, п. 2.4 Порядку роботи представників органів державної податкової служби на акцизних складах та податкових постах затвердженого наказом ДПА України від 11.01.11р. №14 в частині реалізації КПМА в кількості 51 588,44 кг. (що становить 6 530,18 дал) без дозволу представника ДПС на акцизному складі шляхом проставлення штампу «Виїзд дозволено» та особистого підпису представника органу державної податкової служби на товарно-транспортній накладній.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що на спірні правовідносини не поширюється дія Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», оскільки компонент палива моторного альтернативного універсальний не є спритом етиловим, який відноситься до товарних позицій 2207 та 2208 згідно з УКТ ЗЕД, а відтак застосування санкцій за вказаним Законом - протиправне, як і протиправне саме рішення, так як прийняте та оформлене з порушенням вимог податкового законодавства.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з преамбулою Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» 19.12.95р. № 481/95-ВР (надалі - Закон № 481/95-ВР) цей Закон визначає основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров'я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України.

У статті 1 Закону № 481/95-ВР наведені терміни, що в ньому вживаються, зокрема: спирт етиловий - спирт етиловий-сирець, спирт етиловий ректифікований технічний, спирт етиловий денатурований (спирт технічний), спирт етиловий технічний, спирт етиловий ректифікований, що відповідають кодам 2207 і 2208 згідно з УКТЗЕД та виготовлені з крохмале- і цукровмісної сировини або з нехарчових видів сировини за спеціальними технологіями; незаконний обіг спирту етилового, коньячного, плодового, спирту етилового ректифікованого виноградного, спирту етилового ректифікованого плодового, спирту-сирця виноградного, спирту-сирця плодового, алкогольних напоїв і тютюнових виробів - імпорт, експорт, транспортування, зберігання, торгівля спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами з порушенням вимог законодавства, що регулює ці питання.

Відповідно до абз.6 ст.14 Закону № 481/95-ВР, відвантаження спирту етилового з акцизного складу здійснюється на підставі дозволу, виданого уповноваженим представником органу доходів і зборів на такому акцизному складі. Дозвіл на відпуск спирту етилового з акцизного складу (крім відпуску спирту етилового на експорт) надається за умови сплати акцизного податку з спирту, що повинен бути переданий, грошовими коштами або забезпечення сплати акцизного податку податковим векселем, авальованим банком (податковою розпискою).

Відповідно до Порядку роботи представників органів державної податкової служби на акцизних складах та податкових постах, затвердженого наказом ДПА України від 11.01.2011 року № 14, представник органу державної податкової служби надає дозвіл на відпуск спирту з акцизного складу шляхом проставляння штампу «Виїзд дозволено» на товарно-транспортній накладній за умови наявності: акта про відвантаження та приймання спирту, розрахунку акцизного податку виходячи із фактично отриманої кількості спирту, підтвердження контролюючого органа за місцем реєстрації споживача спирту сплати акцизного податку, або копії податкового векселя взятого на облік.

Відповідно до абз. 16 ч. 2 ст. 17 Закону № 481/95-ВР, до суб'єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: вивезення спирту етилового, горілки та лікеро-горілчаних виробів з території акцизного складу або транспортування такої продукції без відмітки представника органу доходів і зборів на товарно-транспортній накладній про погодження відпуску - 200 відсотків вартості вивезеної або транспортованої продукції, але не менше 15000 гривень

За визначенням підпункту 14.1.237 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України спирт етиловий - це всі види спирту етилового, біоетанол, які зазначені у товарних позиціях 2207 та 2208 згідно з УКТ ЗЕД.

Так, згідно положень Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України "Про Митний тариф України" від 19 вересня 2013 року №584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до Митного тарифу України, встановленого Законом України "Про Митний тариф України" до товарної позиції 2207 відноситься спирт етиловий, неденатурований, з концентрацією спирту 80 об. % або більше; спирт етиловий та інші спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки, денатуровані, будь-якої концентрації; до товарної позиції 2208 відноситься спирт етиловий неденатурований з концентрацією спирту менш як 80 об. %; спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки, лікери та інші напої, що містять спирт.

При цьому, товарні позиції 2207 та 2208 відносяться до групи 22 алкогольні і безалкогольні напої та оцет.

Разом з тим, як свідчать обставини справи та встановлено судом першої інстанції, позивач здійснює виробництво та реалізацію компоненту моторного палива альтернативного (КМПА) на підставі ТУ У 24.6-9:2007 (із змінами та доповненнями) та Технологічного регламенту виробництва компоненту моторного палива альтернативного в умовах ДП «Червоненський завод продтоварів».

ТУ У 24.6-9.2007 компоненту моторного палива альтернативного (КМПА) введені в дію 03.10.07р. та чинні до 03.10.17р.

Згідно ТУ У 24.6-9.2007, КМПА - антидетонаторний засіб, який призначено для виробництва біопалив моторних альтернативних для двигунів внутрішнього згоряння (в тому числі біодизелю), біокомпоненту моторного палива, а також в якості добавки до бензинів автомобільних в кількості не більше ніж 5 % (об'ємних) згідно з ДСТУ 4839 та не більше ніж 5 % (масових) згідно з ДСТУ 4063.

КМПА призначено для реалізації підприємствам-виробникам біопалив моторних альтернативних для двигунів внутрішнього згоряння, біокомпоненту моторного палива, біодизелю, бензинів автомобільних, а також для реалізації на експорт.

Згідно свідоцтва про належність палива до альтернативного, виданого позивачу Державним агентством з енергоефективності та енергозбереження 11.02.14р. серії РП-См № 144, паливо «Компонент моторного палива альтернативного (КМПА) марки А» згідно ТУ У 24.6-9:2007 зі змінами № 1-9 ідентифіковане як альтернативне.

Згідно Технологічного регламенту, КМПА призначено для виготовлення палива моторного сумішевого,біокомпонентів моторних палив, отриманих шляхом синтезу із застосуванням КМПА або змішуванням КМПА з органічними сполуками та паливом, одержаними з вуглеводневої сировини, в яких вміст КМПА відповідає вимогам нормативних документів та які належать до біопалива.

За ТУ У 24.6-9.2007, КМПА класифікується у товарній позиції 20.59.42-50.00 «засоби антидетонаторні» за Державним класифікатором продукції та послуг, що відповідає коду 3811 11, 3811 19 00 00 УКТЗЕД.

Відповідно до даних табл. 2.1 - Фізико-хімічні показники КМПА (за ТУ У 24.6-9:2007 із змінами № 1-9) Технологічного регламенту, об'ємна частка спирту етилового (органічних кисневмісних сполук), %. становить не менше - 97,3.

Таким чином, виходячи з призначення компоненту палива моторного альтернативного універсального, його не можна вважати алкогольним і безалкогольним напоєм або оцтом, та класифікувати за товарними позиціями УКТ ЗЕД 2207 чи 2208, навіть за наявності у його складі частки спирту.

Вказана обставина підтверджується експертною довідкою № К-064 від 06.09.10р., складеною Київською обласною торгово-промисловою палатою, з якої вбачається, що КМПА відповідає коду - Антидетонатори, антиоксиданти, інгібітори, смолоутворення, загусники, антикорозійні препарати та ніші готові присадки, добавки для нафтопродуктів (включаючи бензин) або для інших рідин, які використовують з тією самою метою, що і нафтопродуктів: антидетонатори, інші.

Крім того, згідно висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 22.12.2014 року (Висновок № 117042/14-34/17315/14-53) за результатами проведення експертного дослідження КМПА (ТУ У 24.6-9.2007), наданий на дослідження зразок рідини відносяться до високооктанових кисневмісних домішок (ВКД) для автомобільних бензинів; за сукупною кількістю ознак досліджена рідина не відповідає вимогам ДСТУ 4221:2003 «Спирт етиловий ректифікований. Технічні умови» та ДСТУ 4284:2004 «Спирт етиловий ректифікований абсолютований. Технічні умови»; наданий на дослідження зразок рідини містить метил-трет-бутиловий ефір, що не передбачено вимогами ДСТУ 7166:2010 «Біоетанол. Технічні умови»; за складом та основними фізико-хімічними показниками наданий на дослідження зразок рідини відповідає вимогам ТУ У 24.6-9.2007 «Компонент моторного палива альтернативний КМПА. Технічні умови». Компонент моторного палива альтернативний КМПА використовується як антидетонаційна домішка до автомобільних бензинів на нафтовій основі та як окремий компонент в сумішевих бензинах. Наданий на дослідження зразок має наступні характеристики у відповідності до УКТЗЕД «Антидетонатори, антиоксиданти, інгібітори, смолоутворення, загусники, антикорозійні препарати та ніші готові присадки, добавки для нафтопродуктів (включаючи бензин) або для інших рідин, які використовують з тією самою метою, що і нафтопродукти» за умови використання його у якості компоненту моторного палива.

З приводу доводів апелянта про те, що наказом Міністерства юстиції України від 01.06.09р. №965/5 «Про внесення змін до наказу Міністерства юстиції від 08.10.98р. №53/5» були внесені зміни до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції від 08.10.98р. №53/5 шляхом виключення права науково-дослідних інститутів судових експертиз при проведенні товарознавчих експертиз вирішувати питання про відповідність товару згідно УКТЕЗД, колегія суддів зазначає, що експертна довідка №К-064 від 06.09.10р. та Висновок експертного дослідження від 22.12.14р. №17042/14-34/17315/14-53 не містять висновків щодо віднесення КМПА згідно УКТЕЗД, а лише досліджені товарні характеристики продукції позивача.

За наведених обставин, виходячи з призначення компоненту палива моторного альтернативного універсального, його не можна вважати алкогольним і безалкогольним напоєм або оцтом, та класифікувати за товарними позиціями УКТ ЗЕД 2207 чи 2208, навіть за наявності у його складі частки спирту, а відтак у позивача не виникає обов'язку при реалізації КПМА просталяти штамп «Виїзд дозволено» та особистий підпис представник органу державної податкової служби на товарно-транспортній накладній.

Покликання апелянта на лист Департаменту митної справи Міндоходів України від 27.06.14р., в якому зазначено, що КМПА має класифікуватись у товарній позиції 2207 УКТЕЗД не заслуговують на увагу, з огляду на те, що цей лист не містить жодних відомостей про те, що досліджуваний КМПА, вироблений саме Державним підприємством «Червононеський завод продтоварів», або ж відповідає вимогам ТУ У 24.6-9.2007; у вказаному листі мова йде про КМПА з однією денаторуючою домішкою (бензином) масовою часткою менше 1%, тоді як висновками експертних досліджень встановлено наявність КМПА виробленому позивачем наступних денаторуючих домішок: бензин, циклогексан, метил-трет- бутило вий спирт.

Окрім того, митні органи наділені повноваженнями щодо класифікації товару виключно при здісненні ними митного оформлення (ст.69 Митного кодексу України), в даному випадку позивач не здійснював зовнішньоекономічну діяльність та не подавав товар для митного оформлення, реалізація здійснювалась виключно в межах України, чого не заперечував апелянт. А тому колегія суддів вважає, що відповідач вийшов за межі повноважень в частині самостійної класифікації товару, який не подавався для митного оформлення.

Окрім того, вказаний лист не є рішенням про класифікацію товару в розумінні митного законодавства України.

Також не заслуговують на увагу і покликання апелянта на висновок експерта Державного науково-дослідного експертного криміналістичного центру від 17.11.14р., з огляду на те, що при даному експертному дослідженні не були досліджені товарні характеристики продукції з метою її класифікації за кодами УКТ ЗЕД, зокрема, не було досліджено чи наявні у зразку рідини: альдегіди (ацетальдегід), ефіри (діетиловий ефір, метилацетат, етилацетат, ізо-бутилоцетат, ізо-амілоцетат та метил-трет-бутиловий ефір; нижчі спирти (метанол, етанол, як основний компонент), вищі спирти (пропаном, ізо-бутанол, ізо-амілол) та їх співвідношення з показниками передбаченими для спирту етилового.

Довідка Житомирської торгово-промислової палати від 11.12.14р. №В-4282 також не може бути належним доказом у справі оскільки, для визначення коду УКТЗЕД спеціалісту Житомирської торгово-промислової палати було надано виключно лист Департаменту митної справи Міндохідів України від 27.06.14р. та висновок експерта Державного науково-дослідного експертного криміналістичного центру від 17.11.14р.

У будь-якому разі, навіть якщо і погодитись з висновком відповідача про порушення Закону № 481/95-ВР, колегія суддів акцентує увагу на протиправності оспорюваного рішення в цілому як щодо форми його прийняття та і щодо розміру застосованого штрафу у сумі 11 742 112,91 грн., з огляду на те, що згідно ТТН від 14.07.2014. та від 15.07.2015р. на реалізацію відвантажено товар на загальну суму 286 811 грн., що зафіксовано в акті перевірки (а.с.104) та не заперечується відповідачем, тоді як за Законом № 481/95-ВР відповідальність у вигляді штрафу у розмірі 200 відсотків вартості вивезеної або транспортованої продукції, але не менше 15000 гривень.

Покладення у розрахунок штрафних санкцій акцизного податку та ПДВ, нарахованого на вартість товару - неправомірне, оскільки згідно вимог податкового законодавства суми податкових та/або грошових зобов'язань визначаються платником податку самостійно, виходячи з об'єктів оподаткування, бази оподаткування та ставок цього податку, що діють на дату виникнення податкових зобов'язань або ж контролюючим органом шляхом донарахування виключно за підставами та у порядку, визначеному Податковим кодексом України (глава 4, ч. 1 ст. 217 ПК України). Податковим органом не подано суду доказів дотримання такого порядку; представник апелянта підтвердив суду, що податкові повідомлення-рішення про нарахування суми податку, що підлягають сплаті, з підакцизних товарів (продукції), вироблених на митній території України, не приймалися.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність оспорюваного рішення.

Приймаючи до уваги те, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду доводами апелянта не спростовані, підстави для задоволення апеляційної скарги - відсутні.

Керуючись ст.ст.195, 196, 200, 205, 206 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд

У Х В А Л И В:

апеляційну скаргу Державної фіскальної служби України на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.04.15р. у справі №826/1844/15 - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.04.15р. у справі №826/1844/15 - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуюча суддя Шелест С.Б.

Судді : Пилипенко О.Є.

Романчук О.М.

Повний текст ухвали складений: 22.06.15р.

.

Головуючий суддя Шелест С.Б.

Судді: Пилипенко О.Є.

Романчук О.М