Справа № 2-а-236/12
Суддя: Євтушенко П. М.
Дата ухвалення: 2012-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 2а-236-12
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2012 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого/судді - Євтушенка П.М.

при секретарі - Шевченко О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси адміністративну справу за позовом ОСОБА_1, представник ОСОБА_2 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, головного державного інспектора ІДАБК у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, головного державного інспектора ІДАБК у Черкаській області Кулик О. Ю. про визнання дій протиправними та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просив визнати протиправними дії Інспекції ДАБК у Черкаській області по винесенню постанови № 760 від 03. 05. 2012р., скасувати постанову № 760 по справі про адміністративне правопорушення від 03. 05. 2012р., винесену Інспекцією ДАБК у Черкаській області та провадження у справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 за ч. 8 ст 96 КУпАП - закрити.

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що 03 травня 2012 року начальником Інспекції ДАБК у Черкаській області було винесено постанову № 760 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано його, ОСОБА_1, винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 8 ст. 96 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 500 н.м.д.г.

Вважає дії відповідача по винесенню даної постанови протиправними, а відповідно, саму постанову такою, що підлягає скасуванню з наступних підстав:

1. При накладенні адміністративного стягнення на позивача було грубо порушено порядок притягнення винної особи до адміністративної відповідальності та його право на захист

Так. статтею 256 КпАП України передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, дата і місце його складання, посада , прізвище, імя , по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, при наявності, свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право дати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка в протоколі. Натомість, про складання такого протоколу він дізнався лише з оскаржуваної постанови. До цього часу про його існування йому відомо не було: підписувати будь-які протоколи відповідач йому не пропонував, а він, відповідно, не відмовлявся.

Відповідно до ст. 268 КпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Всупереч зазначеній нормі права, відповідачем були грубо порушені права позивача при притягненні його до адміністративної відповідальності, зокрема, право приймати участь у розгляді справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, право користуватися правовою допомогою, права на надання доказів, клопотань тощо. Таким чином, внаслідок не складання протоколу про адміністративне правопорушення (неповідомлення позивача про його складання) та неповідомлення про винесення оскаржуваної постанови є порушенням встановленого законом порядку притягнення винної особи до адміністративної відповідальності, що в свою чергу є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Окрім цього, при винесенні оскаржуваної Постанови має місце неправильна кваліфікація дій позивача та недоведеність фату правопорушення (відсутність складу) в силу наступних підстав.

Згідно Постанови № 760 від 03. 05. 2012 року позивача притягнуто до відповідальності за ч. 8 ст. 96 КУпАП - виконання будівельних робіт без реєстраціїції декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів III категорії складності. Проте, із описової частини даної постанови випливає, що позивач порушив вимоги ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». За наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт не вимагається.

В оскаржуваній постанові зазначено, що позивачем подано недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт, а ці недостовірність цих даних підтверджується актом позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 27. 04. 2012р. та протоколу про адміністративне правопорушення від 27. 04. 2012р., які і стали підставою для винесення оскаржуваної постанови.

Натомість, як вбачається з Декларації про початок виконання будівельних робіт, вона була зареєстрована 24 .04. 2012р., про що міститься відповідна відмітка. Тобто саме з 24. 04. 2012р. позивач мав право виконувати будівельні роботи.

Проте, в порушення статті 283 КУпАП в постанові про адміністративне правопорушення при викладі обєктивної сторони правопорушення, передбаченого частиною 8 статті 96 КУпАП не зазначено час вчинення правопорушення (число, місяць, рік), а оскільки вказане правопорушення є триваючим, то не зазначено час його виявлення. Вказана обставина має значення при винесенні постанови про накладення адміністративного стягнення, оскільки згідно зі статтею 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніше як через два місяці з дня його виявлення.

Таким чином, жодних доказів того, що позивач зазначив у Декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірні дані немає, оскільки він міг виконати зазначені роботи у період часу з 24. 04. 2012р. по 27. 04. 2012р., а відтак і склад адміністративного правопорушення в його діях відсутній.

Більш того, у випадку зазначення у Декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних це є обов'язковою підставою для повернення Декларації, відповідно до вимог п. 11 Постанови КМУ від 13 квітня 201 1 р. N 466 про Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт. Проте, зазначена Декларація повернена відповідачем не була, а навпаки була зареєстрована, що надало позивачеві всі правові підстави для початку робіт з реконструкції.

Вважає, що таким чином, дії відповідача по винесенню оскаржуваної постанови були вчиненні з порушенням чинного законодавства, наявність яких є безумовною підставою для визнання рішення суб'єкта владних повноважень протиправним і, відповідно, скасування оскаржуваної постанови.

Відповідно до норми ст.19 Основного закону держави - Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Частиною 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку. Позивач зазначає, що такі вимоги відповідачем дотримані не були.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а згідно зі ст. 105 КАС України позивач має право, зокрема, вимагати скасування або визнання не чинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно - правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з п. 1 ч. І ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Але оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень у справах про адміністративні правопорушення здійснюються шляхом подання адміністративного позову до адміністративного суду.

Відповідачі позов не визнали, подали до суду заперечення відповідно до якого зазначали, що відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»та Указу Президента України від 08. 04. 2011 № 439/2011, яким затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, Інспекція ДАБК у Черкаській області як територіальний орган Державної архітектурно-будівельної інспекції України, забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та контролю у сфері житлово-комунального господарства.

На виконання поставлених завдань, Інспекція має право проводити перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; дотримання встановленого порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів тощо. Порядок проведення перевірок посадовими особами Інспекції регулюється постановою КМУ від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю»(далі-Порядок №553).

Згідно п. 7 Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

19. 04. 2012 року позивачем була подана декларація про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва «Реконструкція квартири № 40 у житловому будинку № 47 по вул. Б. Вишневецького, м. Черкаси». 24. 04. 2012 року дана декларація була зареєстрована Інспекцією. 27. 04. 2012 року Інспекцією було проведено перевірку на вищезазначеному об'єкті будівництва на предмет достовірності даних в поданій декларації про початок виконання будівельних робіт.

За результатами перевірки на був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 27. 04. 2012, а також протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27. 04. 2012 року.

Під час перевірки виявлено, що позивачем проведені роботи по реконструкції квартири № 40 у житловому будинку № 47 по вул. Б. Вишневецького, м. Черкаси фактично до подачі та реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, чим було порушено ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»від 17. 02. 2011 № 3038 (далі Закон №3038) , п.9 Постанови КМУ «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт»від 13.04.2011 №466 Розділ «Виконання будівельних робіт»(далі - Порядок №466).

Так, ч. 1, ч.2 ст. 36 Закону №3038 передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до І-ІІІ категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації (ч. 8 Закону № 3038). Аналогічне положення міститься в п. 9 Порядку № 466: «Замовник згідно із законом відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації».

Позивач зазначає, що до нього безпідставно застосовані санкції за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності оскільки, по- перше, при накладенні адміністративного стягнення грубо порушено порядок притягнення винної особи до адміністративної відповідальності та його право на захист, по-друге, при винесенні оскаржуваної постанови мала місце неправильна кваліфікація дій позивача та недоведеність факту правопорушення (відсутність складу). Дані твердження позивача є надуманими з огляду на наступне.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю розглядають відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, зокрема, мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. Постановою Кабінету Міністрів України від 23. 05. 2011р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю»затверджено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.16,17 Порядку №553).

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. Акт та протокол, що буди складені в присутності позивача, надавались йому на ознайомлення. В протоколі було зазначено час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. Оскільки позивач відмовився від підписання акта і протоколу, то дані документи були надіслані йому рекомендованим листом з повідомленням (поштове відправлення №18).

Позивач з'явився на розгляд справи , що була призначена на 03. 05. 2012 о 10 год. Отже, позивачу було достеменно відомо про наявність матеріалів по адміністративній справі. Справа про адміністративне правопорушення була розглянута в присутності позивача, про що свідчить зміст оскаржуваної постанови та його підпис про отримання примірника.

Надані позивачем пояснення по суті виявленого порушення не спростували висновків, викладених в акті перевірки та протоколі про недостовірність даних поданої позивачем декларації. Посилання позивача на те, що роботи були виконані 3 дати реєстрації по 27.04.2012 (з дня реєстрації декларації до дня проведення перевірки) спростовуються наявними у справі фотоматеріалами та поясненням виконавця робіт, зазначеного в декларації ТОВ «Проектно- будівельна виробничо-комерційна фірма «Житлопромбуд-Сервіс».

З фотографій, що були зроблені під час проведення перевірки достеменно видно, що реконструкцію приміщень проведено давно. А згідно наданої на запит Інспекції відповіді ТОВ «Проектно-будівельна виробничо- комерційна фірма «Житлопромбуд-Сервіс», з моменту реєстрації поданої позивачем декларації про початок виконання будівельних робіт жодних робіт на об'єкті будівництва «Реконструкція квартири № 40 у житловому будинку № 47 по вул. Б. Вишневецького, м. Черкаси»не проводилось (лист №3/04).

Хибним є також твердження позивача про обов'язковість повернення декларації без реєстрації замовнику у випадку виявлення недостовірності даних.

По-перше, на момент перевірки та виявлення недостовірності даних декларації позивача була вже зареєстрована, по-друге, п. 11 Порядку № 466, на який посилається позивач, визначає підставою для повернення декларації є повнота даних та її оформлення замовником.

Так, згідно п. 11 Порядку № 466, у разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її замовнику з обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Отже, дії відповідача при проведенні перевірки та притягнення позивача до відповідальності булі здійснені в межах своїх повноважень, а винесена постанова № 760 від 03. 05. 2012 відповідає вимогам чинного законодавства.

Зважаючи на вищевикладене, Інспекція вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав в повному обсязі. Після оголошення перерви просив продовжити розгляд справи в її відсутність.

Відповідачі позов не визнали та просили суд відмовити в його задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення позивача,представника відповідача, ОСОБА_3, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного:

03 травня 2012 року начальником Інспекції ДАБК у Черкаській області було винесено постанову № 760 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 8 ст. 96 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500 грн.

В порушення ст.. 71 КАС України позивач не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення, від особистої явки до суду ухилився. Припущення позивача викладені в позовній заяві спростовуються доказами наданими відповідачами, а саме даними протоколу, фотокарткою з місця перевірки, даними довідки № 3/04 від 27. 04. 2012 року ТОВ «ПБВКФ «Житлобуд-сервіс»про те, що будівельні роботи на обєкті реконструкція квартири не розпочинались.

Керуючись ст.ст. 247 ч. 1 п. 1, 245, 251, 268, 287-289, 293 КУпАП, ст.ст. 86,160,161,162, 1712 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1, представник ОСОБА_2 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, головного державного інспектора ІДАБК у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, головного державного інспектора ІДАБК у Черкаській області Кулик О. Ю. про визнання дій протиправними та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності- відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Головуючий: підпис ОСОБА_4