Справа № 825/1339/15-а
Суддя: Шелест С.Б.
Дата ухвалення: 2015-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 825/1339/15-а Головуючий у 1-й інстанції: Лобан Д.В. Суддя-доповідач: Шелест С.Б.
У Х В А Л А

Іменем України

18 червня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуюча суддя: Шелест С.Б.

Судді: Пилипенко О.Є., Романчук О.М.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області на постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 19.05.15р. у справі №825/1339/15-а за позовом ОСОБА_2 до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

Постановою Чернігівського окружного адміністративного суду від 19.05.15р. адміністративний позов задоволено: визнано протиправними дії територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області, які виразились у відмові у здійсненні перерахунку заробітної плати за період з 26.10.14р. по 31.12.14р., беручи за основу розмір посадового окладу, встановлений абзацом 2 ч. 1 ст. 144 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та виплати ОСОБА_2 недоплаченої суми заробітної плати за цей період; зобовязано територіальне управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області здійснити перерахунок заробітної плати ОСОБА_2 за період з 26.10.14р. по 31.12.14р., беручи за основу розмір посадового окладу, встановлений абзацом 2 ч. 1 ст. 144 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням премій та надбавок, установлених наказами по Носівському районному суду Чернігівської області № 125, № 126 від 23.10.14р., № 145 від 24.11.14р., № 156 від 24.12.14р.; зобовязано територіальне управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області після здійснення перерахунку заробітної плати ОСОБА_2 видати йому довідку про розмір недоплаченої заробітної плати за період з 26.10.14р. по 31.12.14р.

Не погоджуючись з вказаною постановою, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просить суд скасувати постанову з мотивів порушення судом норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції не прийнято до уваги те, суди загальної юрисдикції фінансуються згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом на поточний фінансовий рік, у порядку встановленому Бюджетним кодексом України, а відтак відповідачем правомірно було здійснено позивачу виплати заробітної плати в межах затвердженого фонду оплати праці.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та апеляційну скаргу відповідача, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Спіні правовідносини виникли у сфері проходження позивачем публічної служби.

Відповідно до ч. 3 ст. 99 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_2 з 07.09.12р. працює у Носівському районному суді Чернігівської області на посаді секретаря судових засідань, що підтверджується копією трудової книжки серії НОМЕР_1.

Наказом № 28 по Носівському районному суду Чернігівської області від 05.05.11р. позивачу присвоєно одинадцятий ранг державного службовця.

Згідно розрахункових листів за жовтень грудень 2014 року позивачу була нарахована заробітна плата виходячи з розміру посадового окладу в 1218 грн (а. с. 11).

Підпунктом 59 пункту 5 розділу XII Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.14р., який набрав чинності з дня, наступного за днем його опублікування, тобто з 26 жовтня 2014 року, частину 1 статті 144 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» доповнено абзацом другим такого змісту: «При цьому розмір посадового окладу працівника апарату суду, посада якого віднесена до шостої категорії посад державних службовців, установлюється в розмірі 30 відсотків посадового окладу судді місцевого суду. Посадові оклади працівників апарату суду, посади яких віднесені до кожної наступної категорії посад державних службовців, установлюються з коефіцієнтом 1,3 пропорційно посадовим окладам працівників апарату суду, посади яких віднесені до попередньої категорії посад державних службовців».

Таким чином, починаючи з 26 жовтня 2014 року заробітна плата працівників апаратів судів повинна розраховуватися виходячи із розміру посадового окладу, встановленого абзацом 2 ч. 1 ст. 144 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Разом з тим, з позовною заявою про зобовязання відповідача здійснити перерахунок заробітної плати за період з 26.10.14р. по 31.12.14р. на підставі абз. 2 ч.1 ст. 144 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» позивач звернувся до суду лише у квітні 2015 року, тобто з пропуском встановленого ч. 3 ст. 99 КАС України строку.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи обєктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, повязані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

У даному випадку, такі докази у матеріалах справи відсутні.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що позивач з клопотанням про поновлення строків звернення до суду не звертався, а судом першої інстанції строк звернення до суду не поновлювався.

Як зазначив Вищий адміністративний суд України в Інформаційному листі від 13.10.10р. № 1425/11/13-10, суд апеляційної інстанції повинен перевіряти висновки суду першої інстанції про наявність поважних причин пропуску звернення до суду, які зроблені після відкриття провадження у справі за адміністративним позовом, поданим із порушенням строку звернення до адміністративного суду.

Якщо апеляційним адміністративним судом буде встановлено необґрунтованість висновків місцевого суду про наявність поважних причин для поновлення строку звернення до адміністративного суду, апеляційний адміністративний суд повинен скасувати постанову суду першої інстанції і залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.4 ст.198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: скасувати постанову суду і, зокрема, залишити позовну заяву без розгляду.

Подання позовної заяви з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду, за відсутності підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, відповідно до п.9. ст.155 КАС України є підставою для залишення позову без розгляду.

За наведених обставин, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, а позов залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.195, 197, п.4 ст.198, ст..203, 205, 206 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд

У Х В А Л И В:

апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області на постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 19.05.15р. у справі №825/1339/15-а задовольнити частково.

Постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 19.05.15р. у справі №825/1339/15-а - скасувати.

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити дії залишити без розгляду.

Дана ухвала набирає законної сили через пять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуюча суддя Шелест С.Б.

Судді : Пилипенко О.Є.

Романчук О.М.

.

Головуючий суддя Шелест С.Б.

Судді: Пилипенко О.Є.

Романчук О.М