Справа № 826/5930/15
Суддя: Грибан І.О.
Дата ухвалення: 2015-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/5930/15 Головуючий у 1-й інстанції: Келеберда В.І. Суддя-доповідач: Грибан І.О.
У Х В А Л А

Іменем України

11 червня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючий-суддя Грибан І.О.

судді Беспалов О.О., Парінов А.Б.

за участі :

секретар с/з Печенюк Р.В.

пр-к апелянта ОСОБА_3

розглянув в судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) про порушення у сфері містобудівної діяльності

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з даним позовом до Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що викладено листом від 06.03.2015 №2062/0/12/27-15 щодо відмови видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки АДРЕСА_1;

- зобовязати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити необхідні дії щодо розгляду питання видачі будівельний паспорт забудови земельної ділянки АДРЕСА_1.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2015 року відмовлено в задоволенні адміністративного позову.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника апелянта, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач, позивач на підставі договору дарування частини житлового будинку є власником Ѕ (одна друга) частини житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1.

В подальшому, позивач звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_5 про визнання порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1 та виділення земельної ділянки в натурі.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 30.05.2012 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 04.10.2012 року, позов ОСОБА_4 задоволено, визначено порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1 наступним чином: за співвласником ОСОБА_5 частка Ѕ, було закріплено земельну ділянку площею 0,0271 га (земельна ділянка №1-1 згідно до висновку №2979/10-15 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2010); за співвласником ОСОБА_4 частка Ѕ закріплено земельну ділянку площею 0,0271 га (земельна ділянка №2-1 згідно до висновку №2979/10-15 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2010).

03 березня 2015 року позивач звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою, у якій просив видати йому будівельний паспорт забудови земельної ділянки для побудови нового житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

03 березня 2015 року Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернув позивачу документи надані щодо надання будівельного паспорту для будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку у звязку з некомплектністю пакету документів відповідно до п. 2.4. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, (далі - Порядок), затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 N 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 N 66), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за N 902/19640.

Водночас повідомив, що для подальшого опрацювання питання розробки будівельного паспорту, позивачу необхідно привести поданий на розгляд пакет документів у відповідність до Порядку та доповнити його доопрацьованими матеріалами.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що подані позивачем документи не відповідають вимогам, установленим Законом та Порядком, а тому наявні підстави для повернення документів.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Згідно до ч. 1 ст. 27 Закону - забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, який визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 Закону - надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для обєктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Пунктом 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05 липня 2011 року передбачено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них обєктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів обєктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Зазначеним Порядком встановлено виключний перелік документів, що мають бути надані та на підставі яких має бути прийнято рішення щодо видачі будівельного паспорта.

Відповідно до п.2.9 Порядку до складу будівельного паспорту входить: пакет документів, наданий замовником; схема забудови земельної ділянки та памятка індивідуального будівництва.

Згідно з п.2.10 Порядку у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих обєктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, підїзди до будівель і споруд, відстань від обєкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від обєкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Відповідно до п. 2.3 Порядку № 103 - уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно до п. 2.4 Порядку № 103 - пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

- неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 Порядку;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Так, підставою для повернення документів щодо надання будівельного паспорту для будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку по АДРЕСА_1 є некомплектність поданих позивачем документів.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем подано заяву на видачу будівельного паспорта до якої додано ескіз намірів забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади, максимальні відмітки висотності, відстані до сусідніх земельних ділянок), копія рішення Печерського районного суду м.Києва від 30.05.2012 року, яким визначено порядок користування земельною ділянкою, доручення.

Зі змісту листа Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 03.03.2015 № 50005-602142-013-07 вбачається, що останнім запропоновано позивачу надати доопрацьовані матеріали, а саме: засвідчену в установленому порядку копію документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; засвідчену в установленому порядку згоду співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову; доопрацьовані ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них обєктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів обєктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності).

Зазначене вище спростовує доводи апелянта, що відповідачем вимагалося надання документів, подання яких не передбачено чинним законодавством.

Крім того, позивачем не заперечується факт не подання ним Департаменту засвідчених в установленому порядку копії документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою та згоди співвласників житлового будинку на забудову.

Доводи апелянта, що таким документом є рішення суду про встановлення порядку користування земельною ділянкою судом апеляційної інстанції до уваги не приймаються, оскільки відповідно до ч.3 ст.126 ЗК України право постійного користування земельною ділянкою посвідчується державним актом на право постійного користування земельною ділянкою.

Позивачем не надано Акт на право користування земельною ділянкою

Як вбачається з матеріалів справи, позивач є співвласником домоволодіння, що знаходиться по АДРЕСА_1 з ОСОБА_5 частка якої складає Ѕ.

Отже, надання згоди співвласників житлового будинку на забудову є обовязковим, незалежно від правового становища земельної ділянки.

Також, з опису документів, що були надані відповідачу вбачається, що ескіз намірів забудови містить лише відомості щодо місця розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасадів, максимальних відміток висотності, відстані до сусідніх земельних ділянок, тобто містить неповну інформацію визначену Порядком № 103.

Отже, колегія суддів приходить до висновку про правомірність дій відповідача щодо повернення позивачу пакету документів та вважає, що такі дії здійснені ним на підставі та у відповідності до норм законодавства.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що відповідачем будь-якого рішення про відмову видати позивачу будівельний паспорт забудови земельної ділянки не приймалося, а повернено пакет документів відповідно до вимог п. 2.5 Порядку та повідомлено, що для подальшого опрацювання питання розробки будівельного паспорту необхідно привести поданий на розгляд пакет документів у відповідність до вимог Порядку та доповнити його доопрацьованими матеріалами.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду першої інстанції ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, у звязку з чим підстави для скасування або зміни постанови суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2015 року без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий-суддя І.О.Грибан

Суддя О.О.Беспалов

Суддя А.Б.Парінов

Повний текст виготовлено 15.06.2015 р.

.

Головуючий суддя Грибан І.О.

Судді: Парінов А.Б.

Беспалов О.О.