Справа № 2а/2370/6506/2011
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2011-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 серпня 2011 року Справа № 2а/2370/6506/2011

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Трофімова Л.В., перевіривши матеріали адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Селена»до державної податкової інспекції у Черкаському районі Черкаської області про скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Селена», звернувшись до суду з адміністративним позовом, просить скасувати податкове повідомлення-рішення ДПІ у Черкаському районі Черкаської області від 31.12.2010р. № /0 на загальну суму 1 897 349 грн.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статті 106 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя встановив, що вона не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

За змістом статті 2 завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно частини 5 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Як вбачається з матеріалів справи позовна заява підписана представником ТОВ «Селена» ОСОБА_1 згідно наданої довіреності. Однак, у порушення вимог зазначеної статті Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві не зазначено ім'я представника позивача, поштову адресу та номер засобу звязку представника позивача, що є порушенням вимог вищевказаної статті.

За приписами частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

У порушення вимог зазначеної статті Кодексу адміністративного судочинства України, позивачем згідно наданої квитанції від 03.08.2011р. № ПН348 у графі призначення платежу не вказано інформації щодо держмита (за розгляд якої справи і яким судом). Згідно з пункту 6 статті 7 Закону України від 20.05.99 №679-XIV «Про Національний банк України»НБУ визначає систему, порядок і форми платежів. Пунктом 3.8. постанови Правління Національний банку України від 21.01.2004р. № 22 "Про затвердження Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті" реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

За нормою частини 2 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Відповідно до статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень. Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Статтею 100 КАС України встановлено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

Згідно пункту 17 статті 56 Податкового кодексу України процедура адміністративного оскарження закінчується днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у зазначений строк; днем отримання платником податків рішення відповідного контролюючого органу про повне задоволення скарги; днем отримання платником податків рішення Державної податкової адміністрації України або спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади в галузі митної справи; днем звернення платника податків до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань що оскаржувались.

Відповідно до пунктів 18, 19 статті 56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов'язання у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили. У разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов'язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті. День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов'язання платника податків.

Структуру позовної заяви, що містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів, що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про можливість відкриття провадження в адміністративній справі, визначено статтею 106 КАС України, зокрема, відповідно до частини 5 якої до позовної заяви додаються заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду, тощо.

Дослідивши зміст позовних вимог, суддя зазначає, що позивач просить поновити строк для звернення до адміністративного суду, натомість позивачем не зазначено обставин, підстав, якими позивач обґрунтовує зазначену вимогу та не надано доказів до клопотання про поновлення строку для звернення до суду.

За таких обставин позовна заява не відповідає вимогам адміністративного процесуального законодавства, а тому, згідно статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку до 12 вересня 2011р. для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Селена»до державної податкової інспекції у Черкаському районі Черкаської області про скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.

Надати ТОВ «Селена» строк до 12 вересня 2011р. для усунення недоліків позовної заяви.

Розяснити ТОВ «Селена», що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати ТОВ «Селена».

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі, в 5-ти денний строк з дня постановлення ухвали, апеляційної скарги. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.В.Трофімова