Справа № 381/1492/15-а
Суддя: Зуй Т. С.
Дата ухвалення: 2015-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2015 року м. Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зуй Т.С.,

при секретарі - Антощенко Г.М.,

за участю сторін: представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 Державної архітектурно-Будівельної інспекції у Київській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 24.03.2015 року, посилаючись на те, що її відповідно до вказаної постанови заступником Директора ОСОБА_4 Начальник інспекційного управління №1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1, 7, 12, 16, 17 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 8500 грн.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги своєї довірительки підтримав і суду пояснив, що в декларації про готовність об»єкту до експлуатації позивачем вказані достовірні дані щодо площі будинку, відповідно до технічного паспорту на житловий будинок по вул..Зоряній,4 в м.Фастові, виданого КП «Фастівське бюро технічної інвентаризації» 08.09.2014 року, загальна площа будинку 299.7 кв.м. Позивач не є обізнаною в питаннях інвентаризації обєктів нерухомості, тому цілком і повністю довіряла кваліфікованому спеціалісту БТІ, який робив обміри будинку та виготовляв технічний паспорт на її будинок. В постанові також зазначено, що згідно декларації про готовність обєкту до експлуатації позивачем побудовано двоповерховий будинок та зазначено кількість поверхів -2, хоча фактично збудовано двоповерховий житловий будинок з цокольним та мансардним поверхами, крім того, в технічному паспорті відсутня інформація щодо обрахунку площі приміщень мансардного поверху. Це твердження не відповідає дійсності. Приміщення під будинком позивача знаходиться нижче планувальної позначки землі більш ніж на половину своєї висоти, виходячи з чого фактично є підвальним, а не цокольним приміщенням, в звязку з чим, на його погляд, воно і не відображено в технічному паспорті як цокольний поверх.

Що стосується відсутності в технічному паспорті інформації щодо мансардного поверху, то необхідно зазначити, що над другим поверхом будинку позивача знаходиться не мансарда, а звичайне горище, яке ніяким чином не підпадає під зазначений вище термін «мансарда», тому правомірно також не відображено в технічному паспорті як мансарда. Подібні горища зазвичай мають всі індивідуальні житлові будинки з «шатровими» дахами. Зазначає, що площа горищ і технічних поверхів та підвалів до площі будинку не включається. Виходячи з зазначеного вважає безпідставними обвинувачення стосовно не включення позивачем в декларацію про готовність будинку до експлуатації інформації щодо площі приміщень підвалу та горища. Що стосується обвинувачення щодо порушення вимог ст.34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», він також вважає його безпідставним, оскільки позивачем було надано на реєстрацію органом державного архітектурно-будівельного контролю тільки декларацію про початок виконання будівельних робіт, жодних інших документів будь-якому органу позивач не повинна була надавати.

Що стосується звинувачень у незабезпеченні позивачем технічного та авторського нагляду при будівництві житлового будинку, то ці обвинувачення також є безпідставними.

Будівництво житлового будинку здійснювалось позивачем на підставі будівельного паспорта, виданого їй уповноваженим органом у встановленому законом порядку. Невідємною частиною будівельного паспорта є схема забудови земельної ділянки, будівництво будинку здійснено в повній відповідності з цією схемою. Проект будівництва житлового будинку позивачем не замовлявся і не виготовлявся, оскільки вона не мала в цьому потреби. Будівництво будинку здійснювалось виходячи з її особистих побажань щодо планування приміщень, яке вона вважала найбільш доцільним і бажаним особисто для себе.

Тому за таких обставин немає жодних правових підстав говорити про її відповідальність за незабезпечення технічного та авторського нагляду, який здійснюється з метою забезпечення контролю за дотриманням проектних рішень та за відповідністю будівельно-монтажних робіт розробленій проектній документації.

Вважає, що в діях позивача відсутні вина та умисел на вчинення правопорушення, по якому відносно неї складено протокол та винесено постанову про накладення штрафу в розмірі 8500 грн., вважає, що в діях позивача відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 96 ч.1, 7, 12, 16, 17 КУпАП.

Представник відповідача позов не визнав повністю, та просив у ньому відмовити, надавши суду свої письмові заперечення.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши докази по справі суд вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Так, судом встановлено, що 13.03.2015 року головним державним інспектором Інспекційного відділу № 2 Інспекційного управління № 2 ОСОБА_4 державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській ОСОБА_5 складено: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; протокол № 2-Л-А-1303/4 про адміністративне правопорушення та припис № С-1303/5 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно з яким ОСОБА_3 запропоновано усунути порушення в строк до 01 жовтня 2015 року на основі яких винесена постанова заступником ОСОБА_4 Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - начальником інспекційного управління № 1 ОСОБА_6 № А-2403/1 від 24.03.2015 року по справі про адміністративне правопорушення, якою накладено на ОСОБА_3 штраф в сумі 8500 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, 7, 12, 16, 17 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до п. 11 Постанови КМУ № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом та видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури, додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проекті документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, який забезпечує Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Згідно Положення про ОСОБА_4 Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 226, від 01.10.2014 року до одного з основних завдань та прав територіального органу, що забезпечує здійснення функцій та повноважень на території Київської області відносяться функції здійснення контролю і нагляду у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом обєкта архітектури.

Вказаним Порядком визначено, що контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Однією із підстав для проведення позапланової перевірки є перевірка достовірності даних наведених в декларації про готовність обєкта до експлуатації.

від позивача ОСОБА_3 до відповідача ОСОБА_4 ДАБІ у Київській області надійшла декларація про готовність обєкта до експлуатації. У даній декларації позивачем були наведені наступні дані, обєкт - «Будівництво індивідуального двоповерхового житлового будинку та малих очисних споруд», розташованого за адресою: м. Фастів, вул. Зоряна, 4» (а.с. 61 62).

У звязку з необхідністю перевірки достовірності даних наведених позивачем у його декларації про готовність вищевказаного обєкту до експлуатації, 06.03.2015 року ОСОБА_4 ДАБІ у Київській області було видано направлення № 217.15/02 для проведення позапланової перевірки за вищевказаною адресою (а.с.52).

13.03.2015 року посадовою особою ОСОБА_4 ДАБІ у Київській області була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за адресою: м. Фастів, вул. Зоряна, 4, за результатами якої, тією ж датою, складно акт перевірки (а.с. 5 ).

Як свідчать матеріали перевірки, в ході даного контролюючого заходу було встановлено, що: « на земельній ділянці за адресою: Київська область, м. Фастів. вул. Зоряна, 4, власником якої являється гр. ОСОБА_3 (державний акт на право власності на земельну ділянку ЯД 762561 від 08.08.2007 р., площа земельної ділянки 0,1000 га, цільове призначення - будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд) збудовано двоповерховий житловий будинок з цокольним та мансардним поверхами.

Замовником будівництва отримано будівельний НОМЕР_1 від 31.07.2014 р. виданий відділом містобудування та архітектури Фастівського міськвиконкому (а.с.23-25).

Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області замовнику будівництва гр. ОСОБА_3 зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КС46 від 28.08.2014 р. (а.с. 22).

Під час перевірки відповідачем достовірності даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації встановлено, що замовником будівництва гр. ОСОБА_3В у декларації зазначена загальна площа обєкта 299,7 кв.м., відповідно до технічного паспорту виданого КП Фастівської міської ради «Фастівське бюро технічної інвентаризації» від 08.09.2014 р. інвентарний № 9418. При обрахунку всіх приміщень житлового будинку зазначених у технічному паспорті від 08.09.2014 р. інвентарний № 9418 загальна площа становить 361,8 кв.м., що не відповідає даним зазначеним у декларації, та є наведенням недостовірних даних, чим порушено вимоги ч. 10 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності». Крім того в технічному паспорті від 08.09.2014 р. інвентарний № 9418 відсутня інформація щодо обрахунку площі приміщень мансардного поверху.

Будівельні роботи з будівництва індивідуального житлового будинку виконувались на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт .№ КС46 від 28.08.2014 р. та будівельного паспорту № 94 від 31.07.2014 р., а фактично будівельні роботи з будівництва житлового будинку загальною площею 361,8 кв.м повинні виконуватись на підставі вихідних даних (містобудівних умов; та обмежень), належним чином розробленої та затвердженої проектної документації та зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст.34, 36 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивачем ОСОБА_3В не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду під час виконання будівельних робіт, чим порушено ст. 11 ЗУ «Про архітектурну діяльність».

Факт будівництва двоповерхового житлового будинку з повноцінним мансардним поверхом підтверджується як наявними у справі документами так і здійсненою під час контролюючого заходу фотофіксацією обєкту перевірки ( а.с.55-57).

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до І-ІII категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику - та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Згідно ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до І-ІІІ категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучання субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Наказом Мінрегіонбуду від 05.07.2011 р. № 13 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Згідно п. 1.2, вказаного Порядку будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Пунктом 1.5. Порядку передбачено, що проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов і обмежень.

Тобто, як вбачається з результатів проведеної перевірки, будівництво позивачем двоповерхового індивідуального житлового будинку складає 361,8 кв.м, що більше 300 кв.м, яке мало б здійснюватися на підставі розробленої проектної документації (у дві стадії), а не на основі будівельного паспорту та із забезпеченням на протязі всього періоду будівництва авторського та технічного нагляду, передбаченого ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність встановлено.

Частиною 1 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І-ІІІ категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Згідно ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт, без зареєстрованої декларації.

Відповідно до п.6.3 «Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації обєктів нерухомого майна», затвердженої Наказом Мінрегіону від 24.05.2001 №127, загальна площа ( садибного дачного, садового будинку визначається, як сума площ приміщень без врахування площ балконів, лоджій, терас. До загальної площі таких будинків включаються площі всіх поверхів, враховуючи мансардний, цокольний та підвальний. Тому суд вважає, твердження позивача безпідставними, щодо того, що площа горищ і технічних поверхів та підвалів до площі будинку не включається, оскільки це твердження спростовується цією інструкцією.

Крім того, згідно з додатком Б (обовязковий) терміни та визначення понять Державних будівельних норм України, Поверх мансардний (мансарда - поверх у горищному просторі, фасад якого повністю або частково утворений поверхнею ( поверхнями) похилої чи ламаної покрівлі.

Разом з тим, згідно з додатком В (обовязковий) терміни та визначення понять Державних будівельних норм України, при визначенні площі мансардного приміщення враховують площу цього приміщення з висотою похилої стелі не менше 1,5 м при нахилі 300 до горизонту; 1,1 м при 450Ж 0,5 м при 600 і більше.

Таким чином, твердження позивача, що над другим поверхом у неї знаходиться звичайне горище, а не мансарда, також не відповідає дійсності та наданим письмовим матеріалам.

В судовому засіданні спростовуються й твердження представника позивача про те, що позивач не є обізнаною в питаннях інвентаризації обєктів нерухомості (щодо обміру площі обєкту нерухомості), тому цілком і повністю довіряла кваліфікованому спеціалісту БТІ, оскільки в своїх же поясненнях вказував, що проект будівництва житлового будинку позивачем не замовлявся і не виготовлявся, оскільки вона не мала в цьому потреби. Будівництво будинку здійснювалось виходячи з її особистих побажань щодо планування приміщень, яке вона вважала найбільш доцільним і бажаним особисто для себе. Тому суд, вважає, що позивач достовірно знала про загальну площу будинку і для цього не потрібно бути обізнаним в питаннях інвентаризації.

При цьому, оглянутий в судовому засіданні оригінал Інвентаризаційної справи, підтвердив правильність вимірів площі будинку відповідачем, про, що зазначено в Експлікації внутрішніх площ до плану житлового будинку літера «А» по вул. Зоряна №4: «Усього по літ. А 366,7 кв.м».

Відповідно до ст..71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку, що позивачем не було надано належних доказів які б підтвердили його позовні вимоги щодо не порушення з її боку Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ЗУ «Про архітектурну діяльність» та як наслідок безпідставно застосовано адмінстягнення, а тому його позовні вимоги є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ЗУ «Про архітектурну діяльність», Положенням про ОСОБА_4 Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 226, від 01.10.2014 року, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553, ст. 96 КУпАП України, ст.ст. 6, 9-11, 158-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В позові ОСОБА_3 до ОСОБА_4 Державної архітектурно-Будівельної інспекції у Київській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Постанову може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом 10 днів з дня проголошення.

Суддя Т.С.Зуй