Справа № 820/3758/15
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2015-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

10 червня 2015 р. № 820/3758/15

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді - Панова М.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Золотаренко А.П.,

представників сторін:

позивача - Курячого О.П.,

відповідача - не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом

Приватного підприємства "Альватрейдінг"
до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби
про скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Приватне підприємство "Альватрейдінг", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби, в якому просить суд скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2015/2000081/2 від 10 квітня 2015 року; скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102110000/2015/00095 Чернігівської митниці ДФС.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що при розмитненні товару надав відповідачу всі необхідні документи в підтвердження задекларованої ціни, проте, дані підтвердження митницею були проігноровані, отже, на думку позивача спірні рішення прийняті відповідачем безпідставно, в порушення норм Митного кодексу України.

Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити в повному обсязі з підстав та мотивів викладених у позовній заяві.

Відповідач який належним чином повідомлений, відповідно в судове засідання не прибув, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Надав через канцелярію суду заперечення на адміністративний позов в яких у задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі та розгляд справи просив проводити за його відсутності. В обгрунтування заперечень зазначив, що в спірних правовідносинах відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч. 6 ст. 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що приватне підприємство «Національні традиції», яке відповідно до умов Договору №11/11-14 про надання послуг по декларуванню товарів, взяло на себе зобов'язання надати Приватному підприємству «Альватрейдінг» послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів, 10 квітня 2015 року звернулося до Чернігівської митниці ДФС для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно Контракту № AL-YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року, укладеного між Приватним підприємством «Альватрейдінг» та ZHEJIANG YABOLAN ELECTRIC APPLIANCE CO.LTD, відповідно до умов якого ZHEJIANG YABOLAN ELECTRIC APPLIANCE CO.LTD, взяло па себе зобов'язання поставити Приватному підприємству «Альватрейдінг» товари в асортименті, а Приватне підприємство «Альватрейдінг» зобов'язалося оплатити товар згідно з умовами даного Контракту.

Як встановлює п. 3 Контракту №AL-YBL29/08/14 від 29 серпня 2014 року поставка товару за даним контрактом здійснюється у повній відповідності з "ІНКОТЕРМС-2010», а умови поставки для кожної партії товару визначаються і узгоджуються Сторонами в рахунку-фактурі.

Партія товару, яку було поставлено на виконання умов Контракту № AL-YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року та за митним оформленням (випуском) якої Приватне підприємство «Національні традиції» звернулася до Чернігівської митниці ДФС, поставлялася на умовах, визначених інвойсом № ABL 2015044 від 12 лютого 2015 року, відповідно до якого товар поставляється за базисом поставки СFR Одеса (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010». Тобто ZHEJIANG YABOLAN ELECTRIC APPLIANCE CO.LTD, взяло на себе зобов'язання сплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в означений порт призначення.

Як вказує п. 2 Контракту № AL -YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року загальна кількість і асортимент товару, що підлягає поставці складається з товарних партій, кількість яких визначається у рахунку-фактурі на кожну партію товару.

Товар, визначений інвойсом № YBL 2015044 від 12 лютого 2015 року, було передано перевізнику BEST SNIPPING COMPANY LIMITED, що підтверджується коносаментом №ВBSG15020108А від 12 лютого 2015 року в якому вказується, що товар прибуде у місце призначення контейнерами GESU5593515 та TCLU443831, як і вказано в пакувальному листі.

Кількість та вартість товару, що поставляється, підтверджується також видатковою накладною № YBL 10/004/6 від 10 лютого 2015 року, яка визначає, що на виконання Контракту № AL -YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року контейнерами GESU 5593515 та TCLU 8443831 буде здійснено поставку наступного товару

До порту призначення товар, якій поставлено за Контрактом №АЕ-УВЕ29/08/14 від 29 серпня 2014 року, прибув у квітні 2015 року.

Вказаний товар у порту призначення (м. Одеса) було отримано Товариством з обмеженою відповідальністю «Голден груп ЛТД», який відповідно до умов Договору №19/11-172 на транспортно-експедиторське обслуговування від 19 листопада 2014 року, укладеного між Приватним підприємством «Альватрейдінг» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Голден груп ЛТД», надає транспортно-експедиторські послуги щодо перевезення експортно-імпортних вантажів по території України, та передано перевізнику Приватному підприємству "Альфа-профі» для доправлення його до Чернігівської митниці ДФС для митного оформлення (випуску) товарів, адже, враховуючи положення ч. 1 ст. 263 Митного кодексу України митна декларація подається органу доходів і зборів, який здійснює митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, протягом 10 робочих днів з дати доставляння цих товарів, транспортних засобів до зазначеного органу.

Чернігівською митницею ДФС були прийняті Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2015/2000081/2 від 10 квітня 2015 року та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102110000/2015/00095.

Суд зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України декларування здійснюється щляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до п. 23 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України митним оформленням є виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Митні формальності, відповідно до п. 29 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України, становлять сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Виходячи з п. 2 Положення про митні декларації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №450, товари декларуються шляхом подання митному органу, зокрема, митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа.

При заповненні митної декларації у формі єдиного адміністративного документа, згідно з Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №651, декларантом вказується, зокрема, фактурна вартість товару у валюті, в якій складені рахунки або інші документи, які визначають вартість товару.

Фактурною вартістю, відповідно до ч. 18 п. 2 Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №651, є ціна товарів, які переміщуються через митний кордон України, зазначена в рахунку (рахунку-фактурі, рахунку-проформі тощо) або іншому документі, що визначає вартість товару.

Виходячи з інвойсу № ABL 2015044 від 12 лютого 2015 року фактурна вартість товарів, які було поставлено Приватному підприємству «Альватрейдінг» за умовами Контракту № AL -YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року складає 28 736,40 доларів США.

Вартість товарів, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та використовується для митних цілей, виходячи з положень ч. 1 ст. 49 Митного кодексу України, є митною вартістю товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Як вказує ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Одночасно з митною декларацією у випадках, передбачених митним кодексом України, виходячи з ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України, декларант подає органу доходів зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п»ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі - продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7)копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8)якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

На підтвердження заявленої митної вартості товарів, що поставлялися відповідно до умов Контракту AL -YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року декларантом було подано: Контракт № AL -YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року; Доповнення до Контракту № AL -YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року; Додаткову угоду №7 до Контракту № AL -YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року від 11 лютого 2015 року; Міжнародну товарно-транспортну накладну №3279 від 08 квітня 2015 року; Міжнародну товарно-транспортну накладну №3279/1 від 08 квітня 2015 року; Коносамент №ВА від 12 лютого 2015 року; Калькуляцію №УВL 18/004/6 від 18 лютого 2015 року; Інвойс № YВL 2015044 від 12 лютого 2015 року; Пакувальний лист до інвойсу №УВЬ2015044 від 12 лютого 2015 року; Видаткова накладна № YВL 10/004/6 від 10 лютого 2015; Відвантажувальна специфікація YВL 2/004/7 від 12 лютого 2015 року; Звіт про оцінку майна №04-04/04/46 від 09 квітня 2015 року; Лист №4.02/03 від 04 лютого 2015 року; Лист №26.02/18 від 26 лютого 2015 року; Лист №26.02/19 від 26 лютого 2015 року; Лист №27.02/710 від 27 лютого 2015 року; Лист № 110 від 10 квітня 2015 року; Лист № YВL 0454/4 від 25 лютого 2015 року; Лист № YВL.044/5 від 26 лютого 2015 року; Лист № YВL 044/7 від 26 лютого 2015 року; Прайс-лист № УВЬ5/004/7 від 05 февраля 2015 року.

Керуючись ч. 1 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Як вказує ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Отже, виходячи з положень п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів є визначення митної вартості товарів за ціною договору.

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному з продавцем покупцю.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до ч. 2 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Якщо органом доходів і зборів виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, керуючись ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, органом доходів і зборів приймається рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, відповідно до ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України, має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються; 6) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня.

Керуючись ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов'язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов'язаних із пакуванням; 2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв'язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів; 3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті; 4) відповідна частина виручки від бі мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Як випливає з інвойсу № YBL2015044 від 12 лютого 2015 року, відповідно до якого відбулася поставка товару, товар поставлявся за базисом поставки СFR Одеса (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010».

Поставка товару на умовах СFR Одеса (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару, а саме перевезення товару до порту призначення (фрахт). Вказана обставина підтверджується листом ZHEJIANG YABOLAN ELECTRIC APPLIANCE CO.LTD № YBL044/4 від 25 лютого 2015 року в якому чітко визначається, що вартість морського перевезення включена до ціни товару, вказаної у інвойсі № YBL 2015044 від 12 лютого 2015 року. Крім того, про включення до ціни товару вартості фрахту свідчить і калькуляція, надана ZHEJIANG YABOLAN ELECTRIC APPLIANCE CO.LTD 18 лютого 2015 року за № YBL 18/004/6.

Треба також відмітити, що оскільки умови поставки за базисом СFR (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» не передбачають обов'язку страхування товару, ZHEJIANG YABOLAN ELECTRIC APPLIANCE CO.LTD як постачальником не здійснювалося морське страхування товару від ризику загибелі або пошкодження під час перевезення, що підтверджується повідомленням ZHEJIANG YABOLAN ELECTRIC APPLIANCE CO.LTD № YBL 045/7 від 26 лютого 2015 року, яким Приватне підприємство «Альватрейдінг» було повідомлено, що у відношенні до товарів, відвантажених за інвойсом №УВЬ2015045 від 12 лютого 2015 року, контейнерами GESU5593515 та TCLU 8443831, страхування вантажу не здійснювалося. Приватне підприємство «Альватрейдінг» також не здійснювало страхування товару, що підтверджується листом №27.02/10 від 27 лютого 2015 року.

Враховуючи вказані обставини для цілей визначення митної вартості товару, поставленого відповідно до умов Контракту № AL-YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року за інвойсом № YBL 2015044 від 12 лютого 2015 року такі складові митної вартості товару, який було поставлено, як витрати на транспортування, навантаження/вивантаження та страхування не потребують додаткового підтвердження та коригування.

Однак, ігноруючи положення чинного законодавства України Чернігівська митниця ДФС, приймаючи рішення про коригування митної вартості товарів поставлених відповідно до умов Контракту № AL-YBL 29/08/14 від 29 серпня 2014 року (Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2015/2000081/2 від 10 квітня 2015 року) за резервним методом, обмежившись загальною фразою про те, що декларантом заявлені не повні відомості про митну вартість товару, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, не вказала які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, а також не зазначила чому саме з документів, які було подано декларантом неможливим є встановлення даних складових.

Щодо посилання Чернігівської митниці ДФС при прийнятті Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2015/2000081/2 від 10 квітня 2015 року на той факт, що звіт про оцінку майна №04-04/04/46 від 09 квітня 2015 року не містить інформації про ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України, суд звертає увагу на наступне.

Оцінка майна, майнових прав, згідно з ч. 1 ст. З Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору.

Отже, висновок експерта по своїй суті є лише результатом практичної діяльності фахівця -оцінювача щодо визначення вартості об'єкта оцінювання, з в зв'язку з чим він не може містити інформацію про ціноутворення, адже вказані дії знаходяться поза межами професійної діяльності фахівця оцінювача.

Крім того, зі змісту наданих позивачем документів вбачається, що всі відомості, необхідні для перевірки числового значення складових митної вартості, наявні.

При цьому, Митний кодекс України зобов'язує надавати ці документи лише у разі їх наявності у декларанта.

Листом Міндоходів України від 31.03.2014 вих. № 7420/7/99-99-24-02-04-17 "Щодо додержання законодавства України з питань визначення митної вартості" передбачено, що Кодексом визначений виключний перелік підстав для запиту додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів. До таких підстав, відповідно до частини третьої статті 53 Кодексу віднесено: - наявність в документах, які підтверджують митну вартість товарів, розбіжностей; - наявність в документах, які підтверджують митну вартість товарів, ознак підробки; - відсутність в документах, які підтверджують митну вартість товарів, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Додаткові документи відповідно до частини четвертої статті 53 Митного кодексу України запитуються органом доходів і зборів виключно у випадку наявності у останнього підстав вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Інших підстав для запиту додаткових документів законодавством України з питань державної митної справи не встановлено.

У випадку встановлення визначених законодавством підстав для запиту додаткових документів, посадова особа органу доходів і зборів здійснює письмовий запит додаткових документів із зазначенням конкретних документів, які необхідно подати. При цьому, необхідність надання окремих додаткових документів повинна визначатися посадовою особою, виходячи з особливостей зовнішньоекономічної операції.

Рішення про коригування митної вартості товарів приймається органом доходів і зборів виключно у випадках, якщо встановлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість, в тому числі, невірно визначено митну вартість товарів.

Перелік таких випадків є виключний та визначений частиною шостою статті 54 Митного кодексу України.

У рішеннях про коригування митної вартості товарів повинні обов'язково вказуватись визначені Кодексом підстави його прийняття із зазначенням конкретних джерел інформації та відомостей у цих джерелах, що свідчать про наявність таких підстав.

Проте, митний орган вказаних вимог законодавства не дотримався.

Слід зазначити, що підстава для незастосування основного методу визначення митної вартості товару передбачена частиною другою статті 58 Митного кодексу України. Відповідно до вищевказаної норми, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Правову позицію з даного питання було викладено в Постановах Верховного Суду України від 29.05.2012 у справі № 21-91а12 та від 11.09.2012 у справі № 21-262а12, зокрема, в останніх Верховний Суд України вказав: "за умови не наведення митним органом доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, а витребування цим органом переліку документів, передбачених пунктом 11 Порядку № 1766, без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, суд дійшов правильного висновку про протиправність рішення цього органу щодо застосування шостого (резервного) методу визначення митної вартості.

Ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості."

Таким чином законом чітко встановлено умови, за наявності яких у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребовування додаткових документів та відмова у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю товарів.

Такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.

На думку законодавця, сумніви є обґрунтованими, якщо документи: містять розбіжності; наявні ознаки підробки; не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, приписи вказаних статей зобов'язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган Міндоходів повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Проте, Чернігівською Митницею Міндоходів не було вказано, які саме підстави дають обґрунтовану можливість вважати, що заявлено неповні чи/або недостовірні відомості щодо митної вартості товару, зокрема не вказано які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, а також не зазначено чому саме з документів, які було подано декларантом неможливим є встановлення даних складових.

Враховуючи вищезазначене, судовим розглядом встановлено ознаки протиправності спірних рішень у зв"язку з чим вони підлягають скасуванню.

Отже, позивачем належними та допустимими доказами доведено обставини на яких грунтуються його вимоги, проте, відповідачем не доказано правомірності прийнятих рішень, у зв"язку з чим позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 11, 71, 94,128, 159, 160- 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Альватрейдінг" до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби про скасування рішення - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати Рішення Чернігівської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №102000010/2015/2000081/2 від 10 квітня 2015 року.

Скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102110000/2015/00095 Чернігівської митниці ДФС.

Стягнути з Державного бюджету України (УДКСУ у Червонозаводському районі м. Харкова, код 37999628, банк ГУДКСУ у Харківській області, МФО 851011, рахунок 4011) на користь Приватного підприємства "Альватрейдінг" (адреса: 61002, м, Харків, вул, Мироносицька, буд. 29, кім. 10 , Код ) 487 (чотириста вісімдесят сім ) грн. 20 коп. витрат зі сплати судового збору.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення протягом десяти днів з дня його проголошення, у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАСУ, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 15 червня 2015 року.

Суддя Панов М.М.