Справа № 308/6418/15-а
Суддя: Світлик О. М.
Дата ухвалення: 2015-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/6418/15-а
У Х В А Л А

08.06.2015 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Киблярівської сільської ради Ужгородського району про скасування державного акту на право приватної власності на землю,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з адміністративним позовом до Киблярівської сільської ради Ужгородського району про скасування державного акту на право приватної власності на землю.

Просить скасувати державний акт про право власності на земельну ділянку серії ЗК № 012-12794 від 12.06.1998 року, зареєстрований в книзі записів державних актів за № 222 та виданий на імя ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,60 га з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку та ведення особистого селянського господарства, виданого на підставі п. 12 рішення 11 сесії 22 скликання Киблярівської сільської ради від 25.03.1998 року, внаслідок порушення конфігурації земельної ділянки.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією із сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа або інший субєкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У відповідності до ст. 15 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року за № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» земельні відносини, суб'єктами яких є фізичні чи юридичні особи, органи місцевого самоврядування, органи державної влади, а об'єктами - землі у межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї), регулюються земельним і цивільним законодавством на принципах забезпечення юридичної рівності прав їх учасників, забезпечення гарантій прав на землю (стаття 1 ЦК, статті 2, 5 Земельного кодексу України; далі - ЗК). Захист судом прав на землю у цих відносинах здійснюється способами, визначеними статтями 16, 21, 393 ЦК, статтею 152 ЗК, у тому числі шляхом визнання недійсними рішень органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування.

Відповідно до цього спори, що виникають із земельних відносин, у яких хоча б однією зі сторін є фізична особа, незважаючи на участь у них суб'єкта владних повноважень, згідно зі статтею 15 ЦПК розглядаються в порядку цивільного судочинства. Це стосується, наприклад, позовів про визнання недійсними рішень органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування щодо видання дозволу на виготовлення (розроблення) проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, вирішення інших питань, що відповідно до закону необхідні для набуття і реалізації права на землю, про надання чи передачу земельної ділянки у власність або користування чи невирішення цих питань, припинення права власності чи користування землею (статті 116, 118, 123, 128, 131, 144, 146, 147, 149, 151 ЗК та інші), крім спорів, передбачених частиною першою статті 16 Закону України від 17 листопада 2009 року № 1559-VI «Про відчуження земельних ділянок, інших об'єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності», про цивільну відповідальність за порушення земельного законодавства (статті 210, 211 ЗК), про повернення самовільно зайнятих земельних ділянок (стаття 212 ЗК).

Зі змісту позову вбачається, що між сторонами виник цивільно-правовий спір у сфері земельних відносин, що в свою чергу виключає його розгляд в порядку адміністративного судочинства.

Окрім цього, державний акт на право приватної власності на землю не є нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України.

Також, Верховний Суд України, розглядаючи в порядку цивільного судочинства справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6, Вишківської селищної ради Хустського району Закарпатської області про визнання недійсним державного акта на право власності на землю з підстав неточностей у конфігурації земельної ділянки, зробив правовий висновок, що державний акт на право власності на земельну ділянку є правовстановлюючим документом, який видається на підставі рішення відповідного органу місцевого самоврядування, тому вимога про скасування державного акта на право приватної власності на земельну ділянку є похідною й залежить від доведеності незаконності рішення органу місцевого самоврядування, на підставі якого виданий оспорюваний державний акт (ухвала Верховного Суду України від 8 червня 2011 року ).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Враховуючи наведене, вважаю, що дану заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства та у відкритті провадження в даній справі слід відмовити.

Судовий збір за подання позову підлягає поверненню на підставі п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладено, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України, п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір»

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Киблярівської сільської ради Ужгородського району про скасування державного акту на право приватної власності на землю.

Повернути ОСОБА_1 судовий збір в сумі 73.08 грн., що сплачений згідно з квитанцією № 0.0.392638853.1 від 02 червня 2015 року.

Розяснити позивачу право на звернення за вирішенням цього спору в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3