Справа № 822/1702/15
Суддя: Данилюк У.Т.
Дата ухвалення: 2015-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/1702/15
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2015 року м. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд

в складі:головуючого-суддіДанилюк У.Т.
при секретаріГорячій Д.Л.
за участі:позивача, представників сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

07 квітня 2015 року позивач звернувся в суд з позовом до Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 16.02.2015 року за №.

В судовому засіданні 02.06.2015 року усною ухвалою суду допущено заміну Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Хмельницькій області її правонаступником - Кам'янець-Подільською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Хмельницькій області.

В обґрунтування позовних вимог зазначає про те, що у відповідача не було жодних правових підстав для збільшення суми податкового зобов'язання з ПДВ на суму 3660870 грн. та застосування штрафних санкцій, оскільки ним було дотримано вимоги ст.201 Податкового кодексу України (далі - ПУ України) та правомірно включено до складу податкового кредиту суми згідно податкових накладних.

Вказує, що відповідач за надуманими підставами прийняв оскаржуване рішення, посилаючись в обґрунтування такого рішення на те, що електронний цифровий підпис, що накладається на податкову накладну при її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, та підпис, що скріпляє цю податкову накладну при її видачі покупцю, повинні належати одній особі.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали.

Представники відповідача в задоволенні позовних вимог просили відмовити, оскільки оскаржувані податкові повідомлення-рішення були прийняті в межах та на підставі чинного законодавства як результат виявлених порушень.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, в період з 25.12.2014 року по 23.01.2015 року працівниками відповідача було проведено документальну позапланову виїзну перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 стосовно бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника у банку за жовтень 2014 року, про що складено акт № 136/22-09-17-02/НОМЕР_1 від 30.01.2015 року.

В акті перевірки було встановлено, зокрема, порушення п.198.6 ст.198, п.200.1, п.200.2 ст.200 ПК України, в результаті чого ФОП ОСОБА_3 занижено суму ПДВ, що підлягала сплаті до бюджету за період з 01.01.2014 рок по 31.10.2014 року на суму 3660870 грн.

На підставі акту перевірки відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 16.02.2015 року за № (яким позивачу збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість у сумі 3660870 грн. та застосовано штрафні (фінансові) санкції в розмірі 915217,50 грн.).

Висновки відповідача, викладені в акті перевірки (стосовно оскаржуваного рішення), базуються на тому, що позивачем включено до складу податкового кредиту сум ПДВ на підставі податкових накладних, зареєстрованих контрагентами з порушенням порядку їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зокрема, в акті перевірки вказується на те, що електронний цифровий підпис, що накладається на податкову накладну при її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, та підпис, що скріплює цю податкову накладну при її видачі покупцю, повинні належати одній особі, якій делеговано право підпису податкових накладних. При цьому заяв зі скаргою на постачальників щодо порушення ними порядку реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних на надавалось.

Внаслідок завищення суми податкового кредиту на 3888065 грн. платником занижено суму ПДВ, що підлягала сплаті до бюджету, на 3660870 грн.

Відповідно до п.198.3 ст.198 ПК України (тут і надалі - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг (у разі здійснення контрольованих операцій - не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу) та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв'язку з, зокрема, придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу (п.198.6 ст.198 ПК України)

Згідно з п.201.1 ст.201 ПК України платник податку зобов'язаний надати покупцю (отримувачу) на його вимогу підписану уповноваженою платником особою та скріплену печаткою (за наявності) податкову накладну, складену за вибором покупця (отримувача) в один з таких способів:

а) у паперовому вигляді;

б) в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та умови реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних. У такому разі складання податкової накладної у паперовому вигляді не є обов'язковим.

Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний надати покупцю податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У разі відмови продавця товарів/послуг надати податкову накладну або в разі порушення ним порядку її заповнення та/або порядку реєстрації в Єдиному реєстрі покупець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого постачальника, яка є підставою для включення сум податку до складу податкового кредиту.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок №1246) визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних платників податку на додану вартість - продавців товарів (послуг), звіряння даних, що містяться у виданих платникам такого податку - покупцям товарів (послуг) податковій накладній та розрахунку коригування з відомостями, які містяться у Реєстрі.

Відповідно до п.5 Порядку після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб платника податку у такому порядку: першим - електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника; другим - електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки продавця.

Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі, продавець отримує засоби електронного цифрового підпису в акредитованих центрах сертифікації ключів для такої особи та подає податковому органові за місцем реєстрації посилені сертифікати електронного цифрового підпису зазначеної особи. У такому разі електронні цифрові підписи посадових осіб продавця накладаються у такому порядку: першим - електронний цифровий підпис посадової особи, якій делеговано право підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування; другим - електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки продавця.

Тобто нормами п.5 Порядку №1246 законодавцем обумовлюється право делегування іншій посадовій особі електронного цифрового підпису.

Згідно п.7 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до Державної податкової служби здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому Державною податковою службою, та проводиться їх реєстрація.

Отже, саме податковий орган зобов'язаний здійснити перевірку електронного цифрового підпису, накладеного на податкову накладну.

Таким чином, платник податку має право на включення до податкового кредиту сум податку, сплачених ним за наслідками господарських операцій, дійсність та достовірність яких має підтверджуватися внесеними до Реєстру податковими накладними або іншими документами, встановленими ПК України, що надають право на віднесення сум податку до податкового кредиту.

Слід зазначити, що згідно зі статтею 201 ПК України обов'язок із оформлення і реєстрації податкових накладних покладено на платника податку - продавця товарів (послуг), а не платника податку, який формує податковий кредит.

Факт реєстрації податкових накладних контрагентами фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 у відповідності до норм чинного податкового законодавства України органом податкового контролю не заперечується.

При цьому податковим законодавством не передбачено жодних юридичних та/або технічних можливостей здійснювати контроль за діями постачальника при реєстрації податкових накладних, ідентифікувати посадову особу продавця, яка наклала електронний цифровий підпис та перевіряти її повноваження.

Так, згідно п.13 Порядку №1246 з метою отримання інформації, що міститься у Реєстрі, покупець складає запит за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення в електронному вигляді у форматі (відповідно до стандарту), затвердженому Державною податковою службою, та надсилає його засобами телекомунікаційного зв'язку Державній податковій службі.

На запит покупця стосовно надання інформації, що міститься у Реєстрі, видається: про податкову накладну та/або розрахунок коригування - витяг з Реєстру.

Пунктом 17 Порядку №1246 визначено, що Державна податкова служба здійснює пошук зазначеної у запиті податкової накладної та/або розрахунку коригування та складає витяг з Реєстру, у якому наводяться відомості щодо податкової накладної та розрахунку коригування. Зазначений витяг надсилається покупцеві не пізніше операційного дня, що настає за днем надходження запиту

Позивач надсилав запити щодо отримання відомостей з Єдиного реєстру податкових накладних, на які отримав витяги, в яких крім номеру, дати податкової накладної та індивідуального податкового номера продавця зазначені суми ПДВ та прізвище уповноваженої особи, яка виписала податкову накладну.

Таким чином, у позивача не було підстав звертатись із скаргами на контрагентів, оскільки для цього не було підстав, які визначені ст.201 ПК України, оскільки відсутній факт відмови продавців надати податкові накладні та немає порушень при заповненні і реєстрації податкових накладних, про що і свідчить їх реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також, оскільки визначення позивачу податкового зобов'язання з податку на додану вартість за основним платежем є необґрунтованим, то і застосування податковим органом штрафних (фінансових) санкцій, передбачених ст. 123 ПК України, також є неправомірним.

Таким чином, прийняте податковим органом податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з ч.1-2 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення; в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд, згідно із ст. 86 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Отже, суд приходить до висновку, що суб'єкт владних повноважень, який заперечує проти позову, не довів правомірності оскаржуваного податкового повідомлення - рішення, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 11, 71, 86, 158-163, 254 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції № від 16.02.2015 року.

Постанова суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня її отримання.

Постанова набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 08 червня 2015 року

Суддя/підпис/У.Т. Данилюк
"Згідно з оригіналом" Суддя У.Т. Данилюк