Справа № 804/12513/14
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2015-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2015 рокусправа № 804/12513/14

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Чередниченко В.Є.,

суддів: Коршуна А.О., Кругового О.О.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську адміністративну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2014 року у справі №804/12513/14 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» до Дніпропетровської митниці Міндоходів про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «РУШ» 15 серпня 2014 року звернулось до суду з позовом до Дніпропетровської митниці Міндоходів у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці Міндоходів про визначення коду товару від 11 серпня 2014 року № КТ-135-2014.

Позов обґрунтовано тим, що при прийнятті оскарженого рішення відповідачем порушено вимоги статті 356 МК України, крім того при його прийнятті відповідач враховував в якості ознаки такої продукції як фарфор лише один показник - водопоглинання, залишивши необґрунтовано поза увагою такі показники як білизна, прозорість, термостійкість.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2014 року у задоволені позову відмовлено.

Постанова суду мотивована тим, що відповідачем правомірно кваліфіковано заявлені до митного оформлення товари за кодом та згідно з УКТЗЕД.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції позивач оскаржив її до апеляційного суду з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного з'ясування судом обставин справи. Просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити.

Посилається на те, що митним органом під час досліджень не виконані вимоги ГОСТ 28390-89, не перевірено всі показники зразків, перевірені показники визначені не у відповідності до ГОСТ, що не дає можливості здійснити оцінку належності товару до фарфору; дослідження проведено на черепках чашок, що не дає можливості ідентифікувати належність зразків до продукції, відібраної у позивача для проведення досліджень; у спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів відсутній атестат про акредитацію.

Крім того судом не досліджені та не взяті до уваги результати випробувань зразків посуду (чашки) щодо визначення показників продукції, проведені ДП «Дніпростандартметрологія» протокол випробувань №13689 ПС від 18.06.2014 року, згідно з яким фактичні значення показників якості зразків «термостійкість» та «водопоглинання по черепку» не відповідають вимогам ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфоровые. Технические условия», та не взято до уваги протокол випробувань №269 від 06.06.2014 року ТОВ «Харпластмас»за результатами якого зразки посуду (чашки за артикулами DSC5715, DSC5753, DSC5724, 13К415,13К436, 13К437, 13К438, NRJ007, NRJ008 відносятся до тонкої кераміки.

Згідно заперечень на апеляційну скаргу відповідач просить у задоволені апеляційної скарги відмовити рішення суду першої інстанції залишити без змін. Посилається на необґрунтованість доводів позивача викладених в апеляційній скарзі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача який підтримав доводи апеляційної скарги, пояснення представника відповідача який просив у її задоволенні відмовити, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень на неї, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що позивач 15.05.2014 заявив до митного оформлення митну декларацію типу (далі - МД) ІМ 40 ДВ № 110120000/2014/406232. В декларації заявлено до митного оформлення товар №1 "посуд з фаянсу або тонкої кераміки (з наступними показниками: водопоглинання - 2,85-3,10%; товщина матеріалу виробу -5,07,5мм; непрозорі)". Виробник товару у Ningbo multi Channel Co., Ltd, Китай. Країна виробника CN. Товар ввезено за зовнішньоекономічним контрактом від 10.01.2011 №08011 та заявлено за кодом УКТЗЕД (графа 33 МД).

За результатами проведеного контролю із застосуванням системи управління ризиками Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (АСАУР) відповідно до ст. 337 Митного кодексу України в автоматизованому порядку виявлено ризик щодо можливості неправильної класифікації товару.

Після спрацювання АСАУР, за інформацією якої проби товару не відповідають опису гр. 31 МД, посадовою особою підрозділу митного оформлення були відібрані зразки товару, та складено відповідний акт про взяття проб та зразків товарів від 15.05.2014 №110120000/2014/406232 для проведення експертизи.

Також посадовою особою митного органу було надіслано запит від 16.05.2014 №18/130 до Дніпропетровського управління з питань експертизи та досліджень стосовно експертизи посуду керамічного, який надійшов на адресу ТОВ "РУШ".

Висновком експертизи від 02.06.2014 №100 встановлені наступні результати:

1. Стосовно товару "посуд з фаянсу або тонкої кераміки (з наступними показниками: водопоглинання - 2.85-3.10%; товщина матеріалу виробу -5.0-7.5 мм; непрозорі) - apт.DSC5715, арт. DSC 5753, apт.DSC5724, арт.13К415, арт.13К436, арт.13К437, арт.13К438, apт.NRJ007, apт.NRJ008: товар ідентифіковано як виріб столовий, виготовлений з матеріалу, який за своїми фізико-хімічними показниками відповідає фарфору, що містить на поверхні глазурування. Водопоглинення керамічного матеріалу становить менш 0,05 мас.%, що менше граничного показника для фарфору.

2. Стосовно товару "посуд з фаянсу або тонкої кераміки (з наступними показниками: водопоглинення - 2.85-3.10%; товщина матеріалу виробу - 5.0 -7.5 мм; непрозорі) - apт.DSC5754, арт.СТ067, арт.НG1208-7 чашка з тонкої кераміки": товар ідентифіковано як виріб столовий, виготовлений з матеріалу, який за своїми фізико-хімічними показниками відповідає кераміці кам'яної, що містить на поверхні глазурування. Водопоглинення керамічного серіалу становить 1.70+-0.05 мас.%, що менше граничного показника для кам'яної кераміки.

Отже, результатами експертизи підтверджено, що керамічні чашки відповідають показникам кам'яної кераміки та фарфору.

Позивач був ознайомлений з результатами експертизи 03.06.2014, а також на його електронну адресу було надіслане повідомлення з текстом висновку експертизи.

У зв'язку із зверненням позивача від 27.06.2014 та його незгодою з результатами експертних висновків від 02.06.2014 №100 до Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції було надіслано запит №4330/04-50-52-ЕП від 04.07.2014 на проведення повторного дослідження відносно керамічних чашок за артикулом apт.DSC5715, apт.DSC5753, apт.DSC5724, apт.13K415, apт.13K436, apт.13K437, apт.13K438, apт.NRJ007, apт.NRJ008.

Результатами повторного дослідження встановлено, що надані на дослідження зразки товарів, що надійшли за МД від 15.05.2014 №110120000/2014/406232, ідентифіковано як пошкоджений посуд керамічний чашки, що містить на поверхні прозоре покриття/глазурування з малюнком. Визначені показники матеріалу зразка характерні для виробів з фарфору.

Судом встановлено, що під час декларування товару відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару 11.08.2014 № КТ-135-2014, згідно з якого заявлений до митного оформлення товар класифікований за кодом та УКТЗЕД (а.с.7,8).

Правомірність та обґрунтованість вказаного рішення відповідача є предметом спору переданого на вирішення суду.

Колегія суддів, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при прийнятті оскарженої постанови, виходить з наступного.

Згідно із частинами 1,2 статті 69 Митного кодексу України (далі - МК України) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) - є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 05 квітня 2001 року №2371-ІІІ «Про Митний тариф України». УКТЗЕД, побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, запровадженої Всесвітньою митною організацією та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Відповідно до п.14 Порядку щодо роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012р. №650, рішення про код класифікації товару приймається на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД.

Пунктами 1, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, повноваження Митниці щодо визначення коду товару обмежуються необхідністю дотримуватися Основних правил інтерпретації УКТЗЕД.

Враховуючи вказані норми права, колегія суддів вважає, що визначаючи правильність класифікації декларантом товару за кодом УКТЗЕД, митниця повинна була дотримуватися Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, виходити з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, а не застосовувати положення ГОСТ « 28390-89 «Межгосударственный стандарт. Изделия фарфоровые. Технические условия», на які посилається позивач.

У поясненнях до УКТЗЕД визначені наступне описання виробів з фарфору:

«Фарфор означає твердий фарфор, м'який фарфор, бісквітний фарфор (включаючи пароський) та кістяний фарфор. Усі ці керамічні вироби майже суцільно оскляніли, відрізняються міцністю і практично непроникні (навіть якщо неглазуровані). Це вироби білого кольору або штучно забарвлені, напіврозорі (якщо не мають велику товщину стінок) та резонувальні.

Твердий фарфор виготовляють з сировини, яка складається з каоліну (або каолінових глин), кварцу, польового шпату (або фельдшпатоїдів), іноді з доданням карбонату кальцію. Її покривають безбарвною прозорою глазур'ю і потім випалюють, внаслідок чого глазур спікається з основою.

М'який фарфор містить менше глинозему, але більше кремнезему та флюсів (наприклад, польового шпату). У кістяний фарфор, який містить меншу кількість глинозему, входить також фосфат кальцію (наприклад, у вигляді кісткової золи); напівпрозора речовина виходить у результаті цього за більш низької температури випалення, ніж у твердого фарфору. Глазур зазвичай наноситься вторинним низькотемпературним випалювання, що дозволяє використовувати більшу розмаїтість підглазурних фарб.

Бісквітний фарфор є неглазурованим фарфором. Його різновид, пароський фарфор (іноді його називають каррарським фарфором), - спеціальна дрібнозерниста жовтувата речовина, яка містить велику кількість польового шпату і часто подібна на вигляд до пароського мармуру, що і визначило її назву.

Пористі керамічні вироби, непрозорі, на відміну від фарфору (тобто фарфор є непористим, прозорим, таким що майже не пропускає рідину), пропускають рідину, металеві предмети без великих зусиль залишають подряпини на їхній поверхні, на зламі вони прилипають до язика.»

Відповідно до вищезазначеного, можна зробити висновок, що фарфор відповідно до Пояснень до УКТЗЕД має наступні характеристики:

Білизна - білий колір; Водопоглинання - практично непроникний; Прозорість - прозорий;

Структура - суцільно осклянілий, щільний; Пористисть - відсутня; Матеріал - глинозем, польвий шпат, кремнезем.

Таким чином, до виробів з фарфору, для цілей митного оформлення, відносяться товари, які за своїм хіміко-фізичними властивостями відповідають опису у поясненнях до УКТЗЕД.

Відповідно до Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України №133 від 29.05.2013р., спеціалізована лабораторія здійснює перевірку товарів щодо відповідності товару певній товарній позиції УКТЕЗД.

Отже, і спеціалізована лабораторія, визначаючи правильність класифікації товару за УКТЗЕД, має керуватися саме визначеними ознаками того чи іншого товару, які описані в поясненнях до УКТЗЕД.

Таким чином, доводи позивача про те, що під час експертного дослідження (висновок від 02.06.2014р.) не обґрунтовано віднесено товари до виробів з фарфору не у відповідності до ГОСТ « 28390-89 «Межгосударственный стандарт. Изделия фарфоровые. Технические условия» є безпідставними.

Щодо доводів позивача про необґрунтованість повторного дослідження, у зв'язку з тим, що дослідження «було проведено на якихось черепках» колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до пункту 12 статті 357 МК України у разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту.

У зв'язку із зверненням позивача від 27.06.2014 та його незгодою з результатами експертних висновків від 02.06.2014 №100 до Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції було надіслано запит №4330/04-50-52-ЕП від 04.07.2014 на проведення повторного дослідження відносно керамічних чашок за артикулом apт.DSC5715, apт.DSC5753, apт.DSC5724, apт.13K415, apт.13K436, apт.13K437, apт.13K438, apт.NRJ007, apт.NRJ008.

Повторне дослідження у Спеціалізованій лабораторії, яка знаходиться у м. Києві, проводилось саме за зверненням позивача, який сам визначив цю лабораторію (а.с. 24).

У своєму листі-зверненні від 27.06.2014 позивач просив направити комплект контрольних зразків до цієї експертної установи, оскільки товар на момент проведення повторного дослідження вже був випущений у вільний обіг, у зв'язку з чим взяття проб (зразків) було неможливим.

У зв'язку з тим, що контрольні зразки можуть використовуватись лише за рішенням суду, експертом були направлені залишки товару, що зазначено у висновку експертизи від 04.08.2014 р. (а.с. 142).

Таким чином, повторна експертиза проводилась відносно залишків товару від першої експертизи за зверненням позивача та в межах процедури, визначеної митним законодавством.

Результатами повторного дослідження встановлено:

Надані на дослідження зразки товарів: apт.DSC5715, арт. DSC 5753, apт.DSC5724, арт.13К415, арт.13К436, арт.13К437, арт.13К438, apт.NRJ007, apт.NRJ008, що надійшли за МД від 15.05.2014 №110120000/2014/406231, ідентифіковано як пошкоджений посуд керамічний - чашки, що містить на поверхні прозоре покриття/глазурування з малюнком. Визначені показники матеріалу зразка характерні для виробів з фарфору.

Отже, повторне дослідження підтвердило, що вказані товари мають характерні ознаки для виробів з фарфору.

Крім того, відповідно до пункту 14 статті 357 МК України позивач мав право на оскарження рішення експертизи від 02.06.2014 №100 протягом терміну зберігання контрольних зразків - 60 днів, але не зробив цього. Тому зберігання контрольних зразків не відбулось.

Таким чином, ці висновки не спростовують можливість віднесення товару до іншої товарної позиції згідно з УКТЗЕД.

Щодо доводів позивача про те, що у Спеціалізованої лабораторії відсутня акредитація, що надає можливість здійснювати дослідження на виробах з фарфору колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України №133 від 29.05.2013р., Спеціалізована лабораторія є територіальним органом Міністерства доходів і зборів України, який підпорядковується Міністерству доходів і зборів України, тобто є державним органом.

Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Міндоходів відповідає критеріям атестації вимірювальних лабораторій та атестована на проведення вимірювань показників об'єктів згідно з атестатом про акредитацію від 25.01.2014 (а.с.84-90).

Таким чином, підстав вважати, що експертні дослідження проведено не компетентною установою чи не компетентними спеціалістами, у суду не існує.

Щодо доводів позивача про не дослідження та не взяття до уваги результатів випробувань зразків посуду (чашки) проведені ДП «Дніпростандартметрологія» та ТОВ «Харпластмас» колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Висновки вказаних випробувань не спростовують можливість віднесення товару до іншої товарної під позиції згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до статті 69 МК України висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Отже, наведені в апеляційній скарзі доводи, не спростовують висновки суду першої інстанції щодо обґрунтованості рішення відповідача про визначення коду товару.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об'єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому постанову суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 198, статтями 205, 206 КАС України, Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «РУШ» - залишити без задоволення, а постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2014 року у справі №804/12513/14 - без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлений 08 червня 2015 року.

Головуючий: В.Є. Чередниченко

Суддя: А.О. Коршун

Суддя: О.О. Круговий