Справа № 810/6720/14
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2015-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/6720/14

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2015 року 810/6720/14

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Дім Зерна» до Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Артсвіт», Товариство з обмеженою відповідальністю «Комплекс Агромарс», про визнання протиправними дій та зобов’язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство «Дім зерна» звернулось до суду з адміністративним позовом до Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Артсвіт», Товариство з обмеженою відповідальністю «Комплекс Агромарс», в якому просить:

- визнати протиправними дії Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області щодо складання акту від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ПП «Дім Зерна» з питань дотримання податкового законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Артсвіт» за листопад-грудень 2013 року;

- визнати протиправними дії Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області щодо коригування (зменшення до нуля) на підставі акту від 07.11.2014 №529/22-1/37135575про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ПП «Дім Зерна» з питань дотримання податкового законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Артсвіт» за листопад-грудень 2013 року задекларованих ПП «Дім Зерна» зобов'язань та податкового кредиту по взаємовідносинам з контрагентами-покупцями та контрагентами-продавцями;

- зобов'язати Бориспільську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління Міндоходів у Київській області вилучити з системи «Податковий блок» інформацію, внесену на підставі акту від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ПП «Дім Зерна» з питань дотримання податкового законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Артсвіт» за листопад-грудень 2013 року;

- зобов'язати Бориспільську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління Міндоходів у Київській області поновити в системі «Податковий блок» інформацію щодо податкових зобов'язань та податкового кредиту ПП «Дім Зерна», яка існувала до оформлення акту від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ПП «Дім Зерна» з питань дотримання податкового законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Артсвіт» за листопад-грудень 2013 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що документальну позапланову невиїзну перевірку ПП «Дім Зерна» відповідач провів з порушення вимог податкового законодавства, а висновки акта перевірки від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 не відповідають фактичним обставинам справи.

Крім того, на думку позивача, відповідачем порушено вимоги статті 86 Податкового кодексу України, відповідно до якої, у випадках встановлення за наслідками перевірки порушень суб'єктом господарювання норм податкового та іншого законодавства, податковий орган зобов'язаний прийняти рішення про визначення податкових зобов'язань такому суб'єкту. Проте, відповідач податкового повідомлення-рішення за наслідками перевірки позивача не прийняв, а висновки посадових осіб податкового органу про завищення позивачем податкового кредиту та зобов'язань з податку на додану вартість знайшли своє відображення в автоматизованій інформаційній системі «Податковий блок», що призвело до автоматичного коригування до нуля задекларованих позивачем сум податкового кредиту та податкових зобов'язань, що, у свою чергу, вплинуло на майнові права та інтереси позивача.

Відповідач жодних заперечень та доказів проти позову не надав.

В судове засідання сторони, належним чином повідомлені про місце, дату та час судового розгляду, не з'явились.

Від представників позивача і третьої особи ТОВ «Артсвіт» до суду надійшли заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідач про причини неявки в суд не повідомив, із заявою про відкладення судового розгляду до суду не звертався.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності сторін в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Приватне підприємство «Дім Зерна» є юридичною особою, що зареєстрована Бориспільським міськрайонним управлінням юстиції Київської області 12.07.2010. Взяте на податковий облік в органах державної податкової служби 16.07.2010 за №5064, перебуває на обліку в Бориспільській ОДПІ ГУ Міндоходів у Київській області.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи копії акта перевірки від 07.11.2014 №529/22-1/37135575, у листопаді 2014 року на підставі наказу Бориспільської ОДПІ ГУ Міндоходів у Київській області від 31.10.2014 №714 та повідомлення від 31.10.2014 № 264 посадовою особою відповідача згідно з п. п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. п. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78, п. 79.1, п. 79.2 ст. 79 Податкового кодексу України проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ПП «Дім Зерна» з питань документального підтвердження господарських відносин, їх реальності та повноти відображення в обліку з ТОВ «Артсвіт» за листопад - грудень 2013 року.

За результатами вказаної перевірки відповідачем складено акт від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 (далі - Акт перевірки).

Зі змісту вказаного Акта перевірки вбачається, що контролюючим органом при перевірці використано звітні форми позивача, декларацію позивача з податку на додану вартість і додатки до неї за листопад-грудень 2013 року, дані довідки про результати зустрічної звірки і акта перевірки контрагента позивача ТОВ «Артсвіт». Водночас, жодних матеріалів стосовно взаємовідносин ПП «Дім Зерна» і ТОВ «Комплекс Агромарс» податковим органом не досліджувалось і не використовувалось.

Перевіркою встановлено та у висновках Акта перевірки зафіксовано порушення позивачем положень п. 187.1 ст. 187, п. 198.1, п.198.4, п. 198.6 ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, внаслідок чого відповідач дійшов висновку про завищення позивачем податкового кредиту по взаємовідносинам з ТОВ «Артсвіт» за листопад - грудень 2013 року на загальну суму 690 829,50 грн. та завищення податкових зобов’язань на загальну суму 708 259,02 грн. по взаємовідносинам з ТОВ «Комплекс Агромарс» за листопад - грудень 2013 року.

Висновки посадової особи податкового органу про порушення позивачем вимог податкового законодавства ґрунтуються на припущенні про відсутність фактичного придбання та реалізації позивачем товарів у листопаді-грудні 2013 року. На думку відповідача ПП «Дім Зерна» податковий кредит та податкові зобов’язання сформовано шляхом маніпулювання податковою звітністю, а отже штучного формування звітності, спрямоване виключно на надання податкової вигоди третім особам.

Доказів про документальне оформлення рішень (податкових повідомлень-рішень) за результати перевірки відповідачем не надано.

Разом з тим, як стверджує позивач, висновки Акта перевірки від07.11.2014 №529/22-1/37135575 внесені відповідачем до інформаційної системи «Податковий блок», що призвело до автоматичного коригування до нуля задекларованих позивачем сум податкового кредиту та податкових зобов'язань, що, у свою чергу, вплинуло на майнові права та інтереси позивача.

Вважаючи дії відповідача щодо складання Акта перевірки та коригування податкового кредиту та податкових зобов'язань позивача протиправними, останній звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правової оцінки відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (пункт 1.1 статті 1 Податкового кодексу України).

Відповідно до статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Згідно з підпунктом 78.1.1 статті 78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка здійснюється, зокрема, у разі, коли за наслідками перевірок інших платників податків або отримання податкової інформації виявлено факти, що свідчать про можливі порушення платником податків податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються можливі порушення цим платником податків податкового, валютного та іншого законодавства протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту.

Пунктами 79.1, 79.2 статті 79 Податкового кодексу України передбачено, що документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Згідно з частиною другою статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суб'єкт владних повноважень повинен надати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

На виконання цих вимог процесуального законодавства та ухвали суду від 03.12.2014 відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не надав суду жодних доказів, які б спростовували твердження позивача та підтверджували правомірність дій податкового органу щодо проведення перевірки на підставі та в порядку, що визначені податковим законодавством. Так, податковим органом не надано жодних доказів щодо надсилання на адресу ПП «Дім Зерна» обов’язкового запиту (п. 78.1.1 ПК України) і прийняття відповідного наказу та надсилання рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення позивачу чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки (п. 79.1 ПК України) по взаємовідносинах ПП «Дім Зерна» з ТОВ «Артсвіт» і ТОВ «Комплекс Агромарс».

Невиконання відповідачем викладених вимог податкового законодавства не надало посадовим особам контролюючого органу права розпочати проведення документальної невиїзної перевірки позивача (п. 79.2 ПК України).

Відповідно до пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу результати перевірок оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов'язаний його підписати.

Ураховуючи те, що відповідач як суб’єкт владних повноважень не довів виникнення у нього права на проведення документальної позапланової невиїзної перевірки діяльності позивача за листопад-грудень 2013 року по взаємовідносинах з контрагентами ТОВ «Артсвіт» і ТОВ «Комплекс Агромарс», суд дійшов висновку щодо протиправності дій податкового органу з проведення такої перевірки та складання за її результатами Акта перевірки.

Отже, позовні вимоги про визнання протиправними дій Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області щодо складання акту від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ПП «Дім Зерна» з питань дотримання податкового законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Артсвіт» за листопад-грудень 2013 року підлягають задоволенню, оскільки такі дії вчинено відповідачем не в порядку та за відсутності підстав, передбачених податковим законодавством України.

Щодо решти позовних вимог суд виходить з такого.

Пунктом 2.1 Порядку направлення органами державної податкової служби податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 28.11.2012 № 1236, встановлено, що орган державної податкової служби визначає суму нарахування (зменшення) грошового зобов'язання, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість та складає податкове повідомлення-рішення у випадках, якщо, зокрема, дані перевірок результатів діяльності платника податків свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Згідно із пунктом 86.6 статті 86 Податкового кодексу податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки - з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Із аналізу вищезазначених норм чинного законодавства вбачається, що податкове повідомлення-рішення - правовий акт індивідуальної дії податкового органу, який останній зобов'язаний прийняти у передбачених законом випадках, видається конкретному платнику податку та створює для нього юридичні наслідки у вигляді обов'язку сплатити суму грошового зобов'язання та/або внести відповідні зміни до податкової звітності.

Суд звертає увагу на те, що відповідачем, всупереч встановленим чинним законодавством вимогам, станом на час вирішення цієї справи не прийнято відповідного податкового повідомлення-рішення за результатами проведеної перевірки (на підставі Акта перевірки від07.11.2014 №529/22-1/37135575).

Разом з тим, у вказаному Акті встановлено порушення позивачем положень пункту 187.1 статті 187, пунктів 198.1, 198.4, 198.6 статті 198, статті 201 Податкового кодексу, внаслідок чого відповідач дійшов висновку про завищення позивачем податкового кредиту по взаємовідносинам з ТОВ «Артсвіт» за листопад - грудень 2013 року на загальну суму 690 829,50 грн. та завищення податкових зобов’язань на загальну суму 708 259,02 грн. по взаємовідносинам з ТОВ «Комплекс Агромарс» за листопад - грудень 2013 року.

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що своїми діями щодо не винесення та не направлення податкового повідомлення-рішення при наявності порушень, зазначених вище у вказаному акті перевірки, відповідачем було порушено вимоги статті 86 Податкового кодексу України.

Зазначені дії відповідача ставлять позивача у правову невизначеність, так як наявні висновки Акта перевірки про встановлені порушення, і в той же час у позивача відсутні можливості для оскарження таких висновків.

Водночас, як стверджує позивач, що за наслідками проведеної перевірки на підставі Акта перевірки від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 відбулось коригування (зменшення до нуля) задекларованих позивачем податкових зобов'язань та податкового кредиту. Акт перевірки був надісланий до податкових органів, на обліку яких перебувають контрагенти позивача, що у свою чергу вплинуло на майнові права та інтереси позивача та його контрагентів.

Так, статтею 54 Податкового кодексу України визначено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо, зокрема: дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках;

При цьому, статтею 58 Податкового кодексу України встановлено, що у разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

Відповідно до Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів (затверджений наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 № 765 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 04.02.2014 за № 217/2499) за даними оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, коштів передоплати та єдиного внеску Міндоходів та його територіальними органами в автоматичному режимі формуються звітність і зведена інформація про нарахування та надходження податків, зборів, митних платежів, коштів передоплати, єдиного внеску, податковий борг, недоїмку із сплати єдиного внеску відшкодування податку на додану вартість, результати перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу), надміру сплачених сум платежів та єдиного внеску тощо. Контроль за достовірністю та повнотою відображення інформації в інформаційній системі забезпечується структурними підрозділами, на які покладено функції з введення відповідної інформації. З метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником. За даними оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, коштів передоплати та єдиного внеску Міндоходів та його територіальними органами в автоматичному режимі формуються звітність і зведена інформація про нарахування та надходження податків, зборів, митних платежів, коштів передоплати, єдиного внеску, податковий борг, недоїмку із сплати єдиного внеску відшкодування податку на додану вартість, результати перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу), надміру сплачених сум платежів та єдиного внеску тощо. Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобов'язань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати. На лицьовому боці інтегрованої картки відображається додаткова інформація щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та передоплатою. Занесення/перенесення, виключення/включення операцій в інформаційній системі проводяться структурними підрозділами територіальних органів Міндоходів, на які покладено функції з введення відповідної інформації. Нарахування податків, зборів та сум єдиного внеску в інтегрованій картці платника здійснюються відповідно до звітності, що подається платником до територіального органу Міндоходів, а також митних та інших платежів - на підставі оформленої митної декларації.

Наведені положення законодавства дають підставу для висновку про наявність у платника податків матеріально-правового інтересу в тому, щоб дані карток особових рахунків правильно відображали фактичний стан платежів до бюджету.

Крім того, відповідно до Методичних рекомендацій щодо приймання та комп'ютерної обробки податкової звітності платників податків в органах ДПС України (затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2012 № 516) декларація, надана платником, вважається прийнятою за умови дотримання вимог, встановлених ст. ст.48 і 49 Податкового кодексу України. За відсутності зауважень до оформлення податкової звітності, зазначених у пункті 4.7 Методичних рекомендацій, інспектори, що здійснюють приймання такої звітності, реєструють датою її фактичного отримання ОДПС. Така податкова звітність вважається прийнятою. Цей факт засвідчують відповідні відмітки: штамп, дата реєстрації документа та реєстраційний номер. Обробка та занесення інформації до електронних баз виконується підрозділом приймання та обробки податкової звітності, у разі відсутності зазначеного підрозділу - підрозділами, на які покладено цю функцію. За відповідність інформації у базах податкової звітності даним податкових документів, наданих платником податків на паперових (електронних) носіях, несуть відповідальність підрозділи, що приймають податкову звітність.

Отже, зі змісту наведених нормативних актів вбачається, що обов'язок платника податків подати декларацію з ПДВ узгоджується з обов'язком податкового органу прийняти таку декларацію та за відсутності зауважень щодо її оформлення, відобразити показники цієї декларації у відповідних базах податкової звітності.

Таким чином, показники податкового кредиту та податкових зобов'язань конкретного платника податків, які відображаються в Деталізованій базі співставлення, формуються на підставі показників, поданих таким платником податків податкових деклараціях з ПДВ з додатком № 5, і повинні їм відповідати.

Самостійна зміна відповідачем в Деталізованій базі співставлення показників податкового кредиту та податкових зобов'язань позивача на підставі неправомірно складеного Акта перевірки від 07.11.2014 №529/22-1/37135575 без прийняття податкового повідомлення-рішення та без зміни цих показників самим позивачем шляхом подання декларацій (розрахунків) порушує права та інтереси позивача, оскільки позивач, як платник податків, має право розраховувати на те, що задекларовані ним в податкових деклараціях показники податкового кредиту та податкових зобов'язань відповідають показникам з централізованої бази даних податкової звітності.

Невідповідність показників податкового кредиту та податкових зобов'язань, що задекларовані позивачем у деклараціях з ПДВ, показникам з централізованої бази даних податкової звітності, має безпосередній вплив на права та інтереси позивача, оскільки така невідповідність може мати для позивача негативні наслідки, як то: погіршення його ділової репутації, як належного платника податків, відмова його контрагентів від подальших господарських відносин з позивачем з метою уникнення негативних податкових наслідків для себе від таких операцій, тощо.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що дії податкового органу в частині зміни задекларованих позивачем показників податкового кредиту та податкових зобов'язань в Деталізованій базі співставлення можуть бути предметом оскарження в порядку адміністративного судочинства, оскільки відображення таких відомостей з урахуванням того, що такі відомості повинні співпадати з показниками у податковій декларації платника податку, фактично формує податкові зобов'язання на майбутнє, а отже спричиняє реальні зміни майнового стану такого платника, а належним способом захисту прав та інтересів платника податків у випадку незаконності таких дій повинно бути відновлення в цій базі таких показників податкового кредиту та податкових зобов'язань, які задекларував платник податків.

Аналогічна позиція викладена в Ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 04.06.2014 у справі № 826/1539/14 та в Постанові Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 04.09.2014 у справі №811/3756/13-а.

Оскільки за результатами вищезазначеної перевірки відповідачем не приймалось податкове повідомлення-рішення про визначення позивачу сум грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, а сам по собі Акт перевірки складено неправомірно і цей документ є лише суб'єктивною думкою перевіряючого та не створює будь-яких наслідків для позивача, суд дійшов висновку, що у податкового органу не виникло права вносити зміни у дані, задекларовані позивачем у податкових деклараціях, а тому дії відповідача щодо коригування податкового кредиту та податкових зобов'язань позивача в інформаційній системі «Податковий блок» є протиправними.

Таким чином, позовні вимоги в цій частині та в частині зобов'язання Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ Міндоходів у Київській області вилучити з системи «Податковий блок» інформацію, внесену на підставі Акта перевірки від 07.11.2014 №529/22-1/37135575, та поновити таку інформацію в системі «Податковий блок», є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Статтею 11 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених ст. 72 цього Кодексу.

На виконання цих вимог відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не надав суду жодних доказів, які спростовували б твердження позивача, а відтак, не довів правомірності своїх дій.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 128, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області щодо складання акту перевірки від 07.11.2014 №529/22-1/37135575.

Визнати протиправними дії Бориспільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Київській області щодо коригування задекларованих приватним підприємством “Дім Зерна” зобов'язань та податкового кредиту по взаємовідносинам з контрагентами-покупцями та контрагентами-продавцями на підставі акту перевірки від 07.11.2014 №529/22-1/37135575.

Зобов'язати Бориспільську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління Міндоходів у Київській області вилучити з системи “Податковий блок” інформацію, внесену на підставі акту від 07.11.2014 №529/22-1/37135575.

Зобов'язати Бориспільську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління Міндоходів у Київській області поновити в системі “Податковий блок” інформацію щодо податкових зобов'язань та податкового кредиту приватного підприємства “Дім Зерна”, яка існувала до оформлення акту від 07.11.2014 №529/22-1/37135575.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Василенко Г.Ю.