Справа № 805/673/15-а
Суддя: Жаботинська Світлана Володимирівна
Дата ухвалення: 2015-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Голубова Л.Б.
Суддя-доповідач - Жаботинська С.В.
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2015 року справа №805/673/15-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді Жаботинської С.В., суддів Васильєвої І.А., Казначеєва Е.Г., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державного підприємства «Красноармійськвугілля» в особі Відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 13 березня 2015 року у справі № 805/673/15-а (головуючий І інстанції Голубова Л.Б.) за позовом Територіального управління Держгірпромнагляду у Донецькій області в особі Західної державної регіональної гірничотехнічної інспекції у вугільній промисловості до Державного підприємства «Красноармійськвугілля» в особі відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення гірничих робіт по ВП «Шахта «Родинська» ДП Красноармійськвугілля», у зв'язку з загрозою життю та з метою недопущення спричинення шкоди життю людей.

В обґрунтування позову зазначив, що 2 лютого 2015 року головним державним гірничотехнічним інспектором у вугільній промисловості Шерстюком К.О., проведено позапланову перевірку об'єкта - дільниці ВТБ суб'єкта господарювання Відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля» розташованого за адресою: 85310, Донецька область, м. Родинське, вул. Леніна на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно - правових актів з охорони праці та промислової безпеки. Підставою для проведення перевірки стала письмова заява керівника відповідача від 2 лютого 2015 року. Під час перевірки - дільниці ВТБ виявлено 8 порушень нормативно - правових актів з охорони праці, з яких 2 створюють загрозу життю людей, що відповідно до п. 2.26 Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 11.08.2011 року № 826 (далі - Положення № 826) є підставою для повного зупинення гірничих робіт та спуск людей у шахту Відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля».

За таких обставин, просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 13 березня 2015 року позов задоволено. Застосовано заходи реагування у сфері державного нагляду до Державного підприємства «Красноармійськвугілля» шляхом повного зупинення гірничих робіт на Відокремленому підрозділі «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля». При цьому, суд першої інстанції виходив з того, що недоліки, встановлені актом позапланової перевірки, не усунуті.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати постанову суду першої інстанції та залишити позовну заяву без розгляду. В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що суд виніс постанову порушуючи норми процесуального права, а саме, на перше слухання справи не повідомив відповідача і тільки після першого слухання помічник суду продзвонив на мобільний телефон відповідача і повідомив про дату та час наступного слухання. Апелянт просив вислати належне запрошення до суду з метою оформлення відрядження, але не отримав цього запрошення.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно частини 1 статті 197 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що постанова суду підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Судом першої інстанції встановлено і це вбачається з матеріалів справи та не оспорюється сторонами, що позивач є органом владних повноважень, якому чинним законодавством України надані владні управлінські функції щодо реалізації державної політики у сфері охорони праці.

Державне підприємство «Красноармійськвугілля» є юридичною особою, зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України за кодом 32087941, має відокремлений підрозділ «Шахта «Родинська», що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців ДП «Інформаційно-ресурсний центр» (а.с. 26-30).

Директором Відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля» подано письмову заяву від 02 лютого 2015 року № 01-10/159 до Західної державної регіональної гірничотехнічної інспекції у вугільній промисловості Територіального управління Держгірпромнагляду у Донецькій області про здійснення позапланових перевірок на підприємстві у лютому 2015 року (а.с. 16).

Відповідно до направлення на проведення позапланової перевірки Відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля» від 02 лютого 2015 року № б/н (а.с. 12), виданого на підставі наказу від 02 лютого 2015 року № 17 (а.с. 11), посадовим особам позивача доручено з 02 лютого по 13 лютого 2015 року провести перевірки дотримання вимог законодавчих та нормативно - правових актів з охорони праці та промислової безпеки.

04 лютого 2015 року головним державним гірничотехнічним інспектором Західної державної регіональної гірничотехнічної інспекції у вугільній промисловості Територіального управління Держгірпромнагляду у Донецькій області Шерстюк К.О. проведено позапланову перевірку нормативно - правових актів з охорони праці та промислової безпеки Відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля», про що складено акт позапланової перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) № 022/1-16-8 (а.с. 13-15).

Під час перевірки виявлено 8 порушень нормативно-правових актів з охорони праці, із яких 2 позивач вважає такими, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме:

1. проект планів розвитку гірничих робіт на 2015 рік в частині їх безпечного ведення неузгоджений з Територіальним органом Держгірпромнагляду відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2006 року № 1640, що є порушенням п. 12 гл. 1 розд. IV НПАОП 10.0-1.01-10 «Правил безпеки у вугільних шахтах»;

2. з 02 січня 2015 року по шахті неузгоджена 31 позиція плану ліквідації аварії, не ведуться усунення причин, за яких не можливе виконання, що є порушенням п. 6 гл. 3 розд. IV НПАОП 10.0-1.01-10 «Правил безпеки у вугільних шахтах».

При вирішенні справи, колегія суддів виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного контролю (нагляду) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V ( далі - Закон № 877).

Відповідно до ст. 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій (стаття 1 зазначеного Закону).

Згідно частини 1 статті 4 цього Закону державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Статтею 6 цього Закону встановлено підстави для проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення;

- неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного документа.

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів, якщо інше не передбачено законом.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно ч. 5 ст. 4 Закону № 877 в редакції Законів України від 02.12.2012 № 5404-VI та від 20.06.2013 року № 353-VII, яка набрала чинності з 1 липня 2013 року, повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Згідно з Положенням про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом МНС України від 11.08.2011 року № 826, загроза життю та здоров'ю працівників - виникнення умов, за яких подальше продовження виконання робіт або експлуатація об'єкта, машин і механізмів несе ризик спричинення внаслідок цих умов фізичної шкоди працівникові, в тому числі такої, яка може призвести до смертельних наслідків.

Відповідно до підпункту 2.26 Положення № 826 право заборони виконання робіт, виробництва виникає у разі виявлення під час перевірки: порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників; порушень вимог Кодексу України про надра; відсутності дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; непроведення у встановленому порядку та в терміни технічного огляду, випробування або експертного обстеження машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки; виникнення нещасного випадку зі смертельним або тяжким наслідком, групового нещасного випадку.

Як зазначено вище, під час перевірки на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки виявлені в тому числі порушення, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Статтею 38 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, яким є Державна служба гірничого нагляду та промислової безпеки України.

Враховуючи зазначене та з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров'ю людей, позивач, на підставі п. 2 ч. 2 ст. 18 КАС України, звернувся до суду з цим позовом.

Положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров'я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, поряд з іншими правовими актами регулює Закон України «Про охорону праці» від 14.10.1992 року № 2694-XII (далі - Закон № 2694).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 2694 охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров'я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 6 цього Закону умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам законодавства.

Роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці (ч. 1 ст. 13 Закону № 2694).

При цьому, нормативно-правові акти з охорони праці - це правила, норми, регламенти, положення, стандарти, інструкції та інші документи, обов'язкові для виконання (ст. 27 Закону № 2694).

За правилами п. 1.4. розділу І Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 11 серпня 2011 року № 826:

- заборона виконання робіт - зупинення або недопущення виконання певних видів робіт, які здійснюються суб'єктом господарювання на стадії будівництва, експлуатації, реконструкції або ліквідації; виготовлення, застосування або реалізації продукції, небезпечних речовин; користування надрами шляхом видачі розпорядчого документа Держгірпромнагляду України (розпорядження);

- загроза життю та здоров'ю працівників - виникнення умов, за яких подальше продовження виконання робіт або експлуатація об'єкта, машин і механізмів несе ризик спричинення внаслідок цих умов фізичної шкоди працівникові, в тому числі такої, яка може призвести до смертельних наслідків.

Згідно з п. 2.26. розділу ІІ цього Положення право заборони виконання робіт, виробництва виникає у разі виявлення під час перевірки:

- порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників;

- порушень вимог Кодексу України про надра;

- відсутності дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки;

- непроведення у встановленому порядку та в терміни технічного огляду, випробування або експертного обстеження машин, механізмів та устатковання підвищеної небезпеки;

- виникнення нещасного випадку зі смертельним або тяжким наслідком, групового нещасного випадку.

Враховуючи зазначене, у зв'язку з виникненням загрози життю та/або здоров'ю людей з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров'ю людей у позивача виникли підстави для повного зупинення гірничих робіт на Відокремленому підрозділі «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля».

Пунктом 2.40 розділу ІІ Положення № 826 передбачено, що поновлення роботи (виробництва) здійснюється на підставі подання суб'єктом господарювання офіційного письмового повідомлення про повне усунення зазначених у розпорядженні порушень, які стали причиною заборони (обмеження), а також результатів перевірки усунення цих порушень. Така перевірка проводиться у термін не пізніше трьох діб після отримання повідомлення про усунення порушень.

Перевірка виконання припису або усунення порушень, що призвели до заборони виконання робіт або виробництва чи обмеження виробництва, здійснюється шляхом проведення посадовою особою Держгірпромнагляду України, яка видала припис (розпорядження), позапланової перевірки (п. 2.41. Положення № 826).

З приписів цих норм вбачається, що усунення виявлених порушень має бути перевірено посадовою особою Держгірпромнагляду України на підставі подання суб'єктом господарювання офіційного письмового повідомлення про повне усунення порушень, які стали причиною заборони (обмеження), а належним доказом усунення порушень може бути акт, складений за результатами такої перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не надано доказів щодо виправлення усіх недоліків, встановлених актом позапланової перевірки від 04 лютого 2015 року.

Факт не усунення недоліків свідчить про наявність існування загрози життю та здоров'ю людей, які працюють на підприємстві.

Оскільки порушення, встановлені позивачем під час перевірки відповідача, у встановлений час та спосіб не усунені, існує загроза життю та здоров'ю людей та з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров'ю людей, колегія суду погоджується з висновком суду першої інстанції, щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення гірничих робіт на Відокремленому підрозділі «Шахта «Родинська» Державного підприємства «Красноармійськвугілля».

Щодо посилань апелянта на порушення норм процесуального права, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті.

Згідно ч. 1 ст. 33 Кодексу адміністративного судочинства України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Частиною 3 ст. 33 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації. Повідомлення шляхом надсилання тексту повістки здійснюється за тими самим правилами, що і повідомлення шляхом надсилання повістки, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 35 Кодексу адміністративного судочинства України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду. Вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до відповідного державного реєстру, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи.

Колегія суддів погоджується з апелянтом, що на перше слухання справи відповідач своєчасно не повідомлений.

З матеріалів справи вбачається, що 26 лютого 2015 року ухвалою Донецького окружного адміністративного суду відкрито провадження у даній справі № 805/673/15-а та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 10 березня 2015 року о 10:00 год. ( а.с. 1).

В матеріалах справи знаходиться рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що відповідач був повідомлений про розгляд вищезазначеної справи із запізненням, а саме 11 березня 2015 року ( а.с. 31).

В матеріалах справи також знаходиться телефонограма, з якої вбачається, що 10 березня 2015 року апелянта повідомлено про розгляд даної справи у суді першої інстанції, яке відбудеться 13 березня 2015 року о 10:00 годині ( а.с. 25). Тобто, за три дні до судового засідання відповідач повідомлений про час розгляду справи.

Таким чином, на 10.03.2015 року відповідача про дату слухання справи повідомлено після слухання справи.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що згідно ч. 2 ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України не може бути скасовано правильне по суті рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Крім того, дане процесуальне порушення усунуте під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції, оскільки відповідач своєчасно повідомлений про час та дату розгляду даної справи.

З огляду на викладене, колегія суддів прийшла до висновку, що доводи апеляційної скарги апелянта не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, справа по суті вирішена правильно і підстави для скасування або зміни постанови відсутні.

Керуючись ст. ст. 195, 197, 198, 200, 205, 206, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну Державного підприємства «Красноармійськвугілля» в особі відокремленого підрозділу «Шахта «Родинська» залишити без задоволення.

Постанову Донецького окружного адміністративного суду від 13 березня 2015 року у справі № 805/673/15-а залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом двадцяти днів після набрання законної сили до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: С.В.Жаботинська

Судді: І.А.Васильєва

Е.Г.Казначеєв