Справа № 826/224/15
Суддя: Лічевецький І.О.
Дата ухвалення: 2015-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/224/15 Головуючий у 1-й інстанції: Шулежко В.П. Суддя-доповідач: Лічевецький І.О.
У Х В А Л А

28 травня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Грищенко Т.М., Мацедонської В.Е., при секретарі - Війтович Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2015 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Кличка Віталія Володимировича - голови Київської міської державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Київський пансіонат ветеранів праці, Київська міська рада, Київська міська державна адміністрація, про скасування рішення і висновків, скасування положення та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визнання незаконними та скасування: рішень і висновків заступника голови КМДА Радуцького М. від 03.01.2015 р. № 004-1730, начальника Департаменту соціальної політики КМДА Бичкова С. від 14.11.2014 р. № 051/КР-7445-005, начальника управління у справах жінок, інвалідів ветеранів війни та праці Веселова С. від 01.12.2014 р. №067-1348; Положення про Громадську раду при Київського пансіонату ветеранів праці та признати діяльність Громадської ради на підставі цього Положення незаконним. Також позивач просив зобов'язати голову КМДА Кличка В.В. призначити прийом громадськості КПВП по питанням життєдіяльності та фінансування Пансіонату, провести повну переатестацію адміністрації, Департаменту соціальної політики та управління у справах жінок, інвалідів ветеранів війни та праці, з урахуванням Закону України «Про очищення влади», та відповідно до норм постанови Кабінету Міністрів України від 03.11.2010 р. № 996 «Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики», оголосити конкурс серед громадських організації на висування своїх представників до Громадських рад до органів виконавчої влади всіх рівнів по м. Києву.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 17 березня 2015 року в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

ОСОБА_2 подав заяву, в якій, відповідно до ст. 170 КАС України, просив роз'яснити рішення суду першої інстанції в частині її законності та обґрунтованості.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 квітня 2015 року у задоволенні заяви відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким роз'яснити постанову суду.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом попередньої інстанції норм матеріального і процесуального права, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Вказана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення в судовому засіданні. Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Крім того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Виходячи зі змісту даної норми слід зазначити, що роз'яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Роз'ясненню підлягає судове рішення у разі, якщо незрозуміла його резолютивна частина та без роз'яснення якої ускладнюється його виконання.

Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз'яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Виходячи з системного тлумачення положень ст. 170 КАС України, слід зокрема зазначити, що роз'ясненню підлягає постанова чи ухвала суду у разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивацію судового рішення.

Крім цього, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим вищевказана правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Дослідивши текст постанови суду першої інстанції від 17 березня 2015 року суд дійшов висновку, що він є чітким та зрозумілим, постанова не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння.

Колегія суддів також зазначає, що фактично в заяві ОСОБА_2 просить роз'яснити не саму резолютивну частину постанови, а зазначити мотиви, з яких суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог. Вказане виходить за межі повноважень суду щодо роз'яснення судового рішення, передбаченого ч. 1 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при прийнятті оскаржуваної ухвали, а тому підстав для її скасування не вбачається.

За правилами ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 160, 199, 200, 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі в 20-ти денний строк з дня складення ухвали в повному обсязі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України, з подачею документу про сплату судового збору, а також копій касаційної скарги відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, та копій оскаржуваних рішень судів першої та апеляційної інстанцій.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя Т.М.Грищенко

суддя В.Е.Мацедонська

Ухвала складена в повному обсязі 02 червня 2015 р.

.

Головуючий суддя Лічевецький І.О.

Судді: Мацедонська В.Е.

Грищенко Т.М.