Справа № 804/357/15
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2015-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 травня 2015 р. Справа № 804/357/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Царікової О.В.,

секретаря судового засідання: Безрученко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпродзержинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень, -

ВСТАНОВИВ:

12 січня 2015 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Дніпродзержинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень від 17.03.2014: № ( форми "Р"), № (форми "Р"), № ( форми "Р"), № (форми "Р").

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 січня 2015 року (суддя Захарчук-Борисенко Н.В.) відкрито провадження у адміністративній справі №804/357/15 та призначено її до розгляду на 26.01.2015 о 10:30.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.01.2015 розгляд справи відкладався на 09.02.2015, у зв'язку з неявкою представників сторін у справі.

09.02.2015 розгляд справи відкладався на 23.02.2015, у зв'язку з неявкою представників сторін у справі.

23.02.2015 розгляд справи відкладено на 10.03.2015, у зв'язку з неявкою представників сторін у справі.

10.03.2015 розгляд справи відкладено на 18.03.2015, у зв'язку з неявкою відповідача.

18.03.2015 розгляд справи не відбувся, у зв'язку із перебуванням судді Захарчук-Борисенко Н.В. на лікарняному.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 березня 2015 року прийнято до провадження справу № 804/357/14 (суддя Царікова О.В.) та призначено її до розгляду на 16 квітня 2015 року на 11:00.

У судове засідання 16.04.2015 представник позивача не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений судом, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення позивачеві у справі 01.04.2015, відповідних клопотань від позивача до суду не надійшло, про поважність причин неявки у судове засідання суд не повідомив.

16.04.2015 розгляд справи відкладено на 24.04.2015, у зв'язку з неявкою позивача у справі.

У судовому засіданні 24 квітня 2015 року представник позивача звернувся до суду із клопотанням про зупинення провадження у справі для надання можливості ознайомлення із запереченнями відповідача на позов та надання додаткових доказів по справі для обгрунтування заявлених позовних вимог.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2015 у справі № 804/357/15 зупинено провадження у цій справі до 21 травня 2015 року до 10:00.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.05.2015 провадження у справі № 804/357/15 поновлено.

У судове засідання 21.05.2015 представник позивача не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений судом, що підтверджується розпискою повноважного представника позивача, яка міститься в матеріалах справи. До суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, у зв'язку із захворюванням. Будь - яких доказів на підтвердження обставин, зазначених у заявленому клопотанні, та неможливості позивача направити іншого представника для участі у розгляді справи або ж бути особисто присутнім у судовому засіданні, до суду не надано.

Як вбачається з матеріалів справи 19.05.2015 представник позивача ознайомився із матеріалами справи, однак додаткових доказів на обгрунтування заявлених позовних вимог, для надання яких представник позивача просив суд зупинити провадження у справі у судовому засіданні 24.04.2015 (клопотання від 24.04.2015) до суду не надав.

Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого не прибуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає прибуттю до суду, відрядження, несвоєчасне отримання повістки, тощо, та відповідно належні докази на підтвердження наведених обставин.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про необґрунтованість клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, не підтвердження його доказами, у зв'язку із чим суд доходить висновку про повторне неприбуття позивача у судове засідання без поважних причин та без повідомлення про причини неприбуття.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі - КАС України) імперативно визначено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 3 КАС України, визначено розумний строк як - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Згідно положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватися розумного строку для судового провадження.

Так, зловживання позивачем своїми процесуальними правами, призводить до порушення прав та законних інтересів інших учасників процесу, та порушення строків, встановлених КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 128 КАС України, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічний припис міститься також у пункті 4 частини першої статті 155 КАС України, яким передбачено, що позов підлягає залишенню без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Щодо повторності неявки представника в судове засідання, то Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 26.05.2011 по справі № К/9991/15646/11 зазначив, що "повторність" означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. При цьому, черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому "повторне неприбуття" як підстава для залишення позовної заяви без розгляду означає нез'явлення у судове засідання два чи більше рази без поважних причин протягом усього розгляду справи (а не обов'язково двічі підряд).

Правильність такого тлумачення зазначених процесуальних норм підтверджується і тим, що відповідно до частини другої статті 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їх процесуальними правами.

Вимоги ж частини третьої статті 128 та пункту 4 частини першої статті 155 КАС України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин через раз призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справи та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Враховуючи все вищевикладене та керуючись ст. ст. 155, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Дніпродзержинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень від 17.03.2014: № ( форми "Р"), № (форми "Р"), № ( форми "Р"), № (форми "Р") залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що згідно частини 3 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровский окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова