Справа № 810/1155/15
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2015-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2015 року 810/1155/15

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Київського окружного адміністративного суду до Реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції Київської області, в якому просить скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 12547996 та № 12548326 від 18.04.2014 року.

Позов обґрунтований тим, що рішенням Баришівського районного суду Київської області від 06 серпня 2014 року по справі № 355/489/14-ц скасовано право власності ОСОБА_2 на земельні ділянки розміром 0,2500 га та розміром 0,2400 га, які розташовані по АДРЕСА_1. Крім того, судом скасовані свідоцтва про права власності на ці земельні ділянки та витяги з державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Із вищезазначеним рішенням суду позивач звернувся до державного реєстратора з наміром скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, проте отримав відмову Відповідача у проведенні реєстраційної дії .

Із таким рішенням відповідача позивач не погоджується, а тому звернувся до суду.

Позивач в судове засідання не прибув, проте надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, заперечень на позов не надав. Надіслав клопотання про розгляд справи без його участі.

Так, відповідно до ч.4 ст.122 КАС України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що рішенням Баришівського районного суду Київської області від 06 серпня 2014 року по справі № 355/489/14-ц скасовано право власності ОСОБА_2 на земельні ділянки розміром 0,2500 га (кадастровий номер НОМЕР_1) та розміром 0,2400 га (кадастровий номер НОМЕР_2), які розташовані по АДРЕСА_1. Крім того, цим же судовим рішенням скасовані свідоцтва про права власності №№ 20722343, 20724034 від 18.04.2014 року на зазначені земельні ділянки та витяги з державного реєстру речових прав на нерухоме майно №№ 20722448, 20724123 від 18.04.2014 року. Дане рішення № 355/489/14-ц набрало законної сили 07.10.2014 року.

Під час звернення ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 12547996 та № 12548326 від 18.04.2014 року на ці земельні ділянки, йому було роз'яснено, що для внесення записів про скасування державної реєстрації прав, скасування записів в державному реєстрі, заявник повинен подати рішення суду про скасування таких рішень.

Надаючи праву оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові, економічні, організаційні засади проведення державної реєстрації речових та інших прав, які підлягають реєстрації, та їх обтяжень визначає Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (далі - Закон № 1952-IV).

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону № 1952-IV, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно (далі - державна реєстрація) це - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Державний реєстр речових прав на нерухоме майно - єдина державна інформаційна система, що містить відомості про права на нерухоме майно, їх обтяження, а також про об'єкти та суб'єктів цих прав.

Повноваження державного реєстратора встановлені п. 2 ч.2 ст.9 Закону № 1952-IV, до яких, зокрема, входить: прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про відмову в державній реєстрації, про її зупинення, внесення змін до Державного реєстру прав.

Умови та порядок здійснення реєстрації прав на нерухоме майно встановлені Порядком КМ України, від 17 жовтня 2013 р. № 868 «Про затвердження Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень і Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» та Порядком прийняття і розгляду заяв про внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та скасування записів державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України від 12.12.2011 року № 3502/5 (надалі по тексту Порядок № 3502/5).

Відповідно до положень Порядку № 3502/5, державний реєстратор, який провів державну реєстрацію прав на підставі рішення суду про скасування державної реєстрації прав приймає рішення щодо внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації прав, скасування записів Державного реєстру прав.

Так, відповідно до пункту 2.6 Порядку № 3502/5, для внесення записів про скасування державної реєстрації прав, скасування записів Державного реєстру прав заявник подає рішення суду про скасування рішення державного реєстратора, що набрало законної сили, та копії документів, визначених у пункті 2.3 цього розділу.

Отже, не дивлячись на той факт, що всі підстави для реєстрації права власності земельних ділянок, що оформлені оскаржуваними рішеннями державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 12547996 та № 12548326 від 18.04.2014 року були скасовані судом (рішення Виконавчого комітету Дернівської сільської ради Баришівського району, свідоцтва про права власності, витяги з державного реєстру речових прав на нерухоме майно), для скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень необхідно також надати рішення суду.

Таким чином, перевіривши матеріали справи та надані сторонами письмові докази, проаналізувавши вищезазначені норми діючого законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати рішення державного реєстратора Реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції Київської області про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 12547996 та № 12548326 від 18.04.2014 року.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Василенко Г.Ю.