Справа № 804/5643/15
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2015-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 травня 2015 р. Справа № 804/5643/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Кучми К.С., розглянувши в порядку скороченого провадження адміністративну справу за позовом Громадської організації «Незалежна Правозахисна Громадська Організація «Право на Захист» в інтересах члена своєї організації ОСОБА_1 до Керівника органу досудового розслідування Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, -
Громадська організація «Незалежна Правозахисна Громадська Організація «Право на Захист» звернулася до адміністративного суду з вищезазначеним позовом посилаючись на те, що відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації» членом їх організації ОСОБА_1 було зроблено інформаційний запит, який був зареєстрований в Ленінському РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області на ім'я керівника органу досудового розслідування від 31.03.2015 року про надання інформації на порушенні питання в законом визначений строк: чому міліція так «оперативно» реагує на повідомлення про злочин та чому така невиправдана затримка, чому неналежно виконують свої службові повноваження, порушуючи статтю п'яту Закону України «Про міліцію» та інші питання стосовно їх діяльності.
Представником відповідача 13 травня 2015 року було отримано копію ухвали про відкриття скороченого провадження, з копією позову та додатками.
До суду 21 травня 2015 року від відповідача надійшли письмові пояснення на позов, в яких зазначено, що 31.03.2015 року за вхідним № 7зі до Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області надійшов інформаційний запит гр.ОСОБА_1, відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Інформаційний запит позивача було розглянуто заступником начальника Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в області Лисенко К.М., яким призначено виконавця даного запиту - старшого інспектора штабу Ленінського РВ Буряка Д.А., який 04.04.2015 року за вих. № 43/3148 направив відповідь ОСОБА_1
До слідчого відділу Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області, на виконання, даний інформаційний запит не надходив.
Відповідач також зазначив, що до Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області надійшов інформаційний запит щодо особи ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 від ОСОБА_1, довіреність на право представляти інтереси особи, долучено до інформаційного запиту згідно діючого законодавства не було, у зв'язку з чим старшим інспектором штабу Ленінського РВ Буряком Д.А надано відповідь, що відповідно до ч.2 ст.10 доступ до інформації про особу Закону України «Про доступ до публічної інформації» - обсяг інформації про особу, що збирається, зберігається і використовується розпорядниками інформації, має бути максимально обмеженим і використовуватися лише з метою та у спосіб, визначений законом. У зв'язку з чим у вихідному листі № 43/3148 від 04.04.2015 року було надано відповідь і вказано обставини події, номер реєстраціє в ЖЄО, склад СОГ, без надання інформації щодо розгляду заяви та копій документів до неї.
Відповідачем також до даного письмового пояснення були додані копії документів на 18 аркушах.
У відповідності до положень ст.183-2 КАС України, суд розглядає справу в порядку скороченого провадження.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 31.03.2015 року інформаційний запит ОСОБА_1 зареєстровано Ленінським РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області за вхідним № 7зі. Позивач в даному запиті просив надати інформацію з наступних питань:
1. Чому 27.03.2015 року о 08 годині ранку неодноразово викликалась міліція, а вона приїхала тільки 28.03.2015 року о 17 годині вечора ? Це називається негайне реагування органу внутрішніх справ (надалі ОВС) чи як це назвати ?
2. Зазначте будь ласка саме до цих чотирьох працівників міліції, які приїжджали так «швидко» (довго) у термін два світлових дня (нібито їхали від Чопа або Рава-Руської) або чергового частини не стосується Наказ МВС № 940 від 22.10.2012 року, яким передбачено, як повинні працівники міліції реагувати на повідомлення про злочин чи цей Наказ не є галузевим наказом для працівників Ленінського РВ ? Якщо так, то чому, а якщо ні, то будь ласка надайте обґрунтовану відповідь з посиланням саме на законодавчі та нормативні акти, які б саме передбачали такі дії ОВС.
3. Зазначте будь ласка хто саме (П.І.Б., посада, звання) приїжджав на виклик, бо на прохання представитись та назвати П.І.Б. - була відмова, яка прямо заборонена статтею п'ять ЗУ «Про міліцію». І чому так сталося, мав би бажання отримати вмотивовану відповідь з цього приводу?
4. Зазначте будь ласка кого (П.І.Б., посада, звання, номер кабінету та телефону) призначено слідчим по досудовому розгляді (розслідуванні) його заяві, бо молодший лейтенант, який був серед них тільки і сказав, що він слідчий ? Отже звідси і такий перелік питань.
5. Як Ви вважаєте за 33 години з моменту повідомлення про злочин, а відповідно не вчинення процесуальних дій на повідомлення про злочин - поширюються чи не порушуються процесуальні норми розгляду заяви - повідомлення ? Якщо так - то чому йде навмисне зволікання часу, якщо ні то зазначте будь ласка норму закону, яка передбачає довготривалість приїзду та розгляду на виклик заявника.
6. Досудове розслідування було вже розпочато чи ні? Якщо було, то зазначте будь ласка за яким номером зареєстрована його заява в Єдиному реєстрі досудових розслідувань (надалі ЄРДР), якщо ні, то чому така недбалість.
7. Зазначте будь ласка чому йому досі не надано довідки (повідомлення) про реєстрацію і про початок досудового розслідування ? Хто в цьому винен, зазначте будь ласка П.І.Б. цієї особи.
8. Зазначте будь ласка в який термін (скільки годин) повинно бути зареєстровано повідомлення про злочин в ЄРДР ?
9. Надайте будь ласка інформацію своєчасно чи ні була і чи була взагалі зареєстрована його заява «повідомлення про злочин» в ЄРДР ? Якщо так, то коли (день, час) це було зроблено у відповідності до вимог КПК України, якщо ні, то чому і з яких підстав це своєчасно не було зроблено.
10. Зазначте будь ласка, чому коли один з працівників попросив зводити його до туалету, а інший надав в цей час його батьку підписати третій документ (при ньому було складено два документа), який то начебто (зі слів працівника міліції до батька) є дорожній лист (путівка) на підтвердження, що нібито вони дійсно приїжджали. Батько похилого віку та був без окулярів і не бачив дійсно, що надали йому підписати. Тому, прошу зазначити, чи дійсно це був дорожній лист і на підставі чого, якої норми закону він (батько) повинен підписувати цей лист, адже він не є завгаром, або бухгалтером, а якщо це був інший документ, прошу надати по ньому розширену інформацію, що саме підписав батько, в тому числі в обох випадках надати йому його в оригіналі для ознайомлення.
04.04.2015 року за номером 43/3148 Ленінським РВ ДГУ УМВС України в Дніпропетровській області позивачу надано відповідь в якій зазначалося, що виклик за фактом крадіжки особистого майна за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано до ЖЄО Ленінського РВ ДМУ від 27.03.2015 № 4749 о 08.35 годині 27.04.2015. На його обслуговування оперативним черговим направлено наряд міліції. По прибуттю на місце виклику нарядом міліції опитана громадянка ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1., мешкає: АДРЕСА_1, яка пояснила, що у неї з ранку 27.03.2015 стався конфлікт з колишнім чоловіком громадянином ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. мешкає: АДРЕСА_1, який було улагоджено до приїзду працівників міліції. За фактом крадіжки особистого майна ніхто не звертався.
Повторне повідомлення про факт крадіжки особистого майна за адресою: АДРЕСА_1 надійшло до Ленінського РВ ДМУ близько 14.00 години 28.03.2015. Даний факт зареєстровано до ЖЄО Ленінського РВ ДМУ від 28.03.2015 № 4832 та на місце події направлено слідчо-оперативну групу РВ у складі слідчого СВ Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області лейтенанта міліції Клюшника А.І., оперуповноваженого СКР Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області лейтенанта міліції Голуба К.К., експерта сектору № 8 ВТКЗ ОВС НДЕКЦ при ГУМВС України в Дніпропетровській області майора міліції Макаренка А.В., яка прибула на місце виклику близько 16.00 години.
За фактом крадіжки особистого майна з подвір'я за адресою: АДРЕСА_1 прийнято заяву від гр.ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. та зібрано первинний матеріал. Заява від гр.ОСОБА_1., за даним фактом не приймалася, матеріал не збирався.
У зв'язку з тим, що ОСОБА_1 не надано ніяких підтверджуючих документів про те, що він є законним представником гр.ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2., мешкає: АДРЕСА_1 то надання йому: інформації щодо результатів розгляду заяви гр.ОСОБА_4 та копій документів не передбачено чинним законодавством. Надання інформації яку ОСОБА_1 запитує не передбачено Законом України «Про доступ до публічної інформації».
Порушення своїх прав позивач пов'язує з неправомірними діями відповідача, які полягають на його погляд, у приховуванні інформації і ненаданні своєчасної повної відповіді на порушені питання в його інформаційному запиті.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч.2 ст.34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.
Згідно із ч.3 ст.32 Конституції України кожний громадянин має право знайомитися в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, установах і організаціях з відомостями про себе, які не є державною або іншою захищеною законом таємницею.
В силу ст.1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 року № 2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.
Згідно із ч.2 ст.2 Закону України «Про доступ до публічної інформації» цей Закон не поширюється на відносини щодо отримання інформації суб'єктами владних повноважень при здійсненні ними своїх функцій, а також на відносини у сфері звернень громадян, які регулюються спеціальним законом.
Статтею 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації», визначені гарантії забезпечення права на доступ до публічної інформації, відповідно до якої право на доступ до публічної інформації гарантується: обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом: визначенням розпорядником інформації спеціальних структурних підрозділів або посадових осіб, які організовують у встановленому порядку доступ до публічної інформації, якою він володіє; максимальним спрощенням процедури подання запиту та отримання інформації; доступом до засідань колегіальних суб'єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством; здійсненням парламентського, громадського та державного контролю за дотриманням прав на доступ до публічної інформації; юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.
Відповідно до ст.4 даного Закону, доступ до публічної інформації здійснюється на принципах: прозорості та відкритості діяльності суб'єктів владних повноважень; вільного отримання та поширення інформації, крім обмежень, встановлених законом; рівноправності, незалежно від ознак раси, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.
Статтею 10 Закону передбачено, що кожна особа має право доступу до інформації про неї, яка збирається та зберігається. Розпорядники інформації, які володіють інформацією про особу, зобов'язані зокрема надавати її безперешкодно і безкоштовно на вимогу осіб, яких вона стосується.
Відповідно до ст.14 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов'язані оприлюднювати інформацію про свою діяльність та прийняті рішення, надавати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об'єктивність наданої інформації.
Частиною 2 статті 22 цього Закону визначено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту, зокрема, коли інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону.
Згідно із ч.2 ст.6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформацією з обмеженим доступом є: конфіденційна інформація; таємна інформація; службова інформація.
Відповідно до ч.1 ст.12 Закону суб'єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є:
1) запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об'єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб'єктів владних повноважень;
2) розпорядники інформації - суб'єкти, визначені у статті 13 цього Закону;
3) структурний підрозділ або відповідальна особа з питань запитів на інформацію розпорядників інформації.
В силу п.1 ч.1 ст.13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» відповідач є розпорядником інформації.
Відповідно до ст.19 Закону України «Про доступ до публічної інформації» запит ОСОБА_1 на інформацію від 31.03.2015 року був оформленим належним чином, а також містив загальний опис запитуваної інформації, на який згідно вимог ст.14 даного Закону, відповідач зобов'язаний був надати повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об'єктивність наданої інформації.
Так, відповідно до змісту даного інформаційного запиту, що запитувана позивачем інформація не є конфіденційною, таємною чи службовою.
Пунктом 6 ст.3 Закону України «Про доступ до публічної інформації» гарантією забезпечення права на доступ до публічної інформації визначено юридичну відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.
Відповідно до п.4 ст.20 Закону України «Про доступ до публічної інформації» в разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту.
Таким чином, відсутність жодної відмови або вказівки на відсутність запитуваних документів з боку відповідача, що було зазначено вище, доводить, що надана відповідь на поданий позивачем інформаційний запит є неповною та порушує охоронювані законом права та інтереси позивача.
В силу п.4 ч.2 ст.23 Закону України «Про доступ до публічної інформації» запитувач має право оскаржити надання недостовірної та неповної інформації, а також відповідно до п.7 інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.
Суд критично ставиться до посилання відповідача на відсутність довіреності, як причину у відмові в наданні повної відповіді на інформаційний запит, оскільки чинне законодавство, а саме Закон України «Про доступ до публічної інформації», який регулює правовідносини у даному випадку, не передбачає подання довіреності при оформленні такого інформаційного запиту.
Крім того, в матеріалах справи є копія нотаріальної довіреності від 01.06.2010 року якою ОСОБА_4 уповноважує позивача ОСОБА_1 представляти його інтереси. Довіреність чинна від дати її нотаріального посвідчення до 01.06.2035 року.
Також, як зазначив позивач в своїй позовній заяві, коли приїжджали на виклик працівники міліції він їх повідомляв, що в нього є довіреність на представництво інтересів свого батька.
Що стосується пояснень відповідача стосовно того, що до слідчого відділу Ленінського РВ ДМУ ГУМВС України в Дніпропетровській області на виконання даний інформаційний запит не надходив, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.3 ст.22 Закону України «Про доступ до публічної інформації», розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов'язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.
Відповідно до ч.4 ст.183-2 КАС України суддя розглядає справу в порядку скороченого провадження одноособово, без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.
Згідно із п.4 ч.5 ст.183-2 КАС України справа повинна бути розглянута у порядку скороченого провадження протягом таких строків: не пізніше п'яти днів з дня подання відповідачем заперечення проти позову.
За результатами розгляду справи у скороченому провадженні суддя, оцінивши повідомлені позивачем обставини, перевіривши матеріали справи що надійшли до суду, ознайомившись із поясненнями відповідача по справі - вважає, що є достатньо підстав для прийняття законного та обґрунтованого судового рішення про часткове задоволення позову з викладених вище підстав.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.94, 183-2, 158-163 КАС України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити частково.
У задоволенні решти позову відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.254 КАС України та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, передбачені ст.186 КАС України.

Суддя Кучма К.С.