Справа № 826/9183/15
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2015-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 травня 2015 року м. Київ № 826/9183/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «ЦЕНТР СЕРВІСНОГО ОБСЛУГОВУВАННЯ «КИЇВСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ ЦЕНТР»
до про Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень №09 від 31.12.2014 р. та №9 від 25.03.2015 р.,
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЦЕНТР СЕРВІСНОГО ОБСЛУГОВУВАННЯ «КИЇВСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ ЦЕНТР» звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві про визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень №09 від 31.12.2014 р. та №9 від 25.03.2015 р.

Ознайомившись із позовною заявою позивача, суд встановив, що вона не відповідає вимогам ст.106 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку.

За визначенням, наведеним у статті 2 Закону про судовий збір, платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Аналіз цієї норми разом з приписами частини третьої статті 106 КАС України дозволяє дійти висновку, що позивач від свого імені повинен сплатити судовий збір за подання позову.

Частина перша статті 56 КАС України визначає можливість використання в адміністративному судочинстві процесуального представництва, згідно з яким сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Норми ч. 1 ст. 56 КАС України визначають можливість використання в адміністративному судочинстві процесуального представництва, згідно з яким сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Як передбачено в ч. 5 ст.106 цього Кодексу, якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

У такому разі сплата судового збору може бути здійснена від імені представника.

Якщо особа бере участь у справі особисто і через представника, то до позовної заяви, поданої позивачем, може бути долучено документ про сплату судового збору позивачем або його представником.

Такі висновки зроблено на підставі аналізу ухвал Вищого адміністративного суду України, зокрема ухвали суду від 15 січня 2014 року (36849575).

Як вбачається з наданого позивачем платіжного доручення №N184N45421 від 18.05.2015 р., судовий збір сплачено ТОВ «Центр сервісного обслуговування «Київський регіональний центр» через ОСОБА_1 Однак жодних доказів на підтвердження її повноважень в якості представника, зокрема її права здійснювати сплату судового збору за подання позовної заяви, позивачем суду не надано.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1 на сплату судового збору за подання позовної заяви до Окружного адміністративного суду м. Києва від імені ТОВ «ЦЕНТР СЕРВІСНОГО ОБСЛУГОВУВАННЯ «КИЇВСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ ЦЕНТР».

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві часу для усунення недоліків.

Керуючись статтями 106-108 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху .

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів з дня її отримання особою, яка оскаржує ухвалу, за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О.Іщук