Справа № 826/8906/15
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2015-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 травня 2015 року м. Київ № 826/8906/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заяву та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до1. Міністерства доходів і зборів України 2. Державної казначейської служби України
провизнання протиправними та скасування рішень,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 із позовом до Міністерства доходів і зборів України (надалі - відповідач-1/Міндоходів) та Державної казначейської служби України, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Міндоходів від 15.04.2015 року №355-0 «Про звільнення ОСОБА_1»;

- поновити позивача, ОСОБА_1, на публічній службі - на посаді заступника начальника Державної податкової інспекції у Святошинському районі ГУ Міндоходів у м. Києві;

- стягнути за рахунок Державної податкової інспекції у Святошинському районі ГУ Міндоходів у м. Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.04.2015 р. по день поновлення на посаді;

- стягнути за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 суму відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі 250 000,00 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя виходить із наступного.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленими ст.106 КАС України.

Так, приписами п.4 ч.1 ст.106 КАС України передбачено, що зміст позовних вимог згідно з ч.4 та ч.5 ст.105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Водночас, як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1, в якості відповідачів позивачем визначені Міндоходів та Державна казначейська служба України, в той час, як позовні вимоги викладено лише до одного із них - Міндоходів, та відсутній зміст позовних вимог щодо іншого відповідача - Державної казначейської служби України.

Крім того, з огляду на зміст прохальної частини позовної заяви судом встановлено, що ОСОБА_1 викладений зміст позовних вимог також до ДПІ у Святошинському районі ГУ Міндоходів у м. Києві, при цьому жодної інформації щодо визначення позивачем такого суб'єкта владних повноважень, до якого звернена вимога позивача, в якості відповідача позовна заява не містить.

Таким чином, позивачу слід надати суду уточнену позовну заяву із зазначенням відповідача, до якого заявлено позовні вимоги у первісній позовній заяві, або з викладом змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів, вказаних ОСОБА_1 у первісно поданій позовній заяві.

Водночас, виходячи зі змісту Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995 року із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного суду №5 від 25.05.2001 року та від 27.02.2009 року, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з визначенням її розміру та викладом міркувань з яких він виходив, визначаючи розмір шкоди (з наданням відповідного розрахунку), та якими доказами це підтверджується.

Натомість, на обґрунтування позовної вимоги щодо відшкодування моральної шкоди ОСОБА_1 у позовній заяві не викладено жодної із вищенаведених відомостей та не надано відповідних документально-підтверджуючих доказів, з яких позивач виходив, визначаючи заявлений розмір відшкодування моральної шкоди.

Згідно із зазначеним, ОСОБА_1 слід надати до суду уточнення до позовної заяви із обґрунтуванням та наданням відповідних доказів на їх підтвердження, зокрема: у чому саме полягає моральна шкода; якими неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві; визначення розміру моральної шкоди та зазначенням з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди (з наданням відповідного розрахунку).

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст. 106 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки в п'ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання безпосередньо до канцелярії суду із супровідним листом: уточнену позовну заяву із зазначенням відповідача, до якого заявлено позовні вимоги у первісній позовній заяві, або з викладом змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів, вказаних ОСОБА_1 у первісно поданій позовній заяві; письмові пояснення із їх документальним підтвердженням на обґрунтування заявленої позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, з яких позивач виходив, визначаючи розмір заподіяної йому шкоди.

Керуючись ст.ст.106, 107, ч.1 ст.108, ст.ст.160, 165 КАС України, суддя Окружного адміністративного суду м. Києва,

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в строк і порядку, передбачені ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок