Справа № 826/3510/15
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2015-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

07 квітня 2015 року № 826/3510/15

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши у порядку скороченого провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртрастбуд» про застосування заходів реагування.

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі по тексту також - позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртрастбуд» (надалі також - відповідач), в якому просило:

- застосувати заходи реагування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртрастбуд» у вигляді повного зупинення будівництва житлового комплексу «Родинний затишок» за адресою: бульвар Ярослава Гашека, 20,22 у Дніпровському районі м. Києва, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень будівництва.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 1832 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС) скорочене провадження застосовується в адміністративних справах щодо застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням.

На підставі наданих суду матеріалів суд дійшов висновку про необхідність відкриття скороченого провадження в даній справі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, під час перевірки відповідача зафіксовані порушення, що становлять небезпеку та загрозу життю та здоров'ю людей.

Відповідачем пояснень чи заперечень проти задоволення позову до суду не надіслано.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позов задоволенню підлягає з огляду про наступне.

Як свідчать матеріали справи, на підставі наказу Дніпровського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві «Про проведення перевірки» від 06.02.2015 № 62 та з метою виконання постанови Генеральної прокуратури України від 29.12.2014, в період з 9.02.2015 по 12.02.2015 року здійснено позапланову перевірку будівництва житлового комплексу «Родинний затишок» ТОВ «Укртрастбуд» за адресою: бульвар Ярослава Гашека, 20,22 в місті Києві.

Під час перевірки, позивачем виявлені такі порушення:

- п. 8.4.12 НАПБ А.01.001-2004 - біля в'їзду на будівельний майданчик відсутній план з нанесеним на ньому будівлями і спорудами, що будуються, а також допоміжними будівлями і спорудами, в'їздами та під'їздами до вододжерел, місць знаходження засобів пожежогасіння та зв'язку (порушення п. 8.4.12 «Правил пожежної безпеки в Україні», далі - «ППБУ»);

- п. 8.4.10 НАПБ А.01.001-2004 - тимчасові, мобільні будівлі та споруді розташовані на території будівельного майданчику не обладнані табличками із зазначенням їх призначення, інвентарного номера, прізвища особи, відповідальної за її експлуатацію та протипожежний стан (порушення п. 8.4.10 ППБУ);

- п. 8.4.9 НАПБ А.01.001-2004 - споруджувані будівлі, тимчасові споруди, підсобні приміщення, а також будівельні майданчики повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з вимогами щодо оснащення об'єктів первинними засобами пожежогасіння (порушення п. 8.4.9 ППБУ);

- п. 8.4.1 НАПБ А.01.001-2004 - наказами не визначено осіб відповідальних за пожежну безпеку окремих ділянок будівництва, за наявність та справне утримання засобів пожежогасіння, своєчасне виконання передбачених проектом протипожежних заходів є на цих ділянках (порушення п. 8.4.1 ППБУ);

- п. 8.4.4 НАПБ А.01.001-2004 - не забезпечено проведення з працюючими на будівництві спеціального навчання, інструктажів та перевірки знань з питань пожежної безпеки(порушення п. 8.4.4 ППБУ);

- п. 8.4.4 НАПБ А.01.001-2004 - не встановлено на території об'єкту, що споруджується, відповідних режимів (місць) для паління, проведення вогневих та інших пожежонебезпечних робіт, порядок прибирання, вивезення, утилізації горючих будівельних відходів (порушення п. 8.4.4 ППБУ);

- п. 5.1.7. НАПБ А.01.001-2004 - з'єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів в тимчасових будівель, спорудах та підсобних приміщення розташованих на території будівельного майданчику не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушення п. 5.1.7. ППБУ);

- п. 5.1.34 НАПБ А.01.001-2004 - не проведений замір опору ізоляції електричних мереж тимчасових будівель, спорудах та підсобних приміщення розташованих на території будівельного майданчику (порушення п. 5.1.34 ППБУ);

- п.6.4.11, додаток 3, п.7 НАПБ А.01.001-2004 - пожежні щити розташовані на території будівельного майданчику не укомплектовані протипожежним інвентарем згідно норм належності (порушення п. 6.4.11., додаток 3, п. 7 ППБУ);

- п. 6.4.18, 6.4.20 НАПБ А.01.001-2004 - існуючі вогнегасники не перевірені на масу хімічного складу не пройшли технічне обслуговування та не перезаряджені відповідно до вимог інструкції з експлуатації (порушення п.п. 6.4.18., 6.4.20. ППБУ);

- п. 3.8. НАПБ А.01.001-2004 - приміщення та територія будівельного майданчику не забезпечені знаками безпеки згідно ГОСТ 12.4.026 та ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форми та колір» (порушення п. 3.8. ППБУ);

- п.2.3, 2.10 Державних будівельних норм В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» НАПБ А.01.001-2004 - не визначені шляхом проведення вогневих випробувань за ДСТУ Б.В.1.1 - 4 значення класів вогнестійкості будівельних конструкцій (міжповерхових перекриттів, колон, огороджуючи стін, сходових площадок клітин та маршів, ліфтових шахт);

- п. 8.4.57 НАПБ А.01.001-2004 - територія будівництва не забезпечена протипожежним водопостачанням від пожежних гідрантів на водогінній мережі або резервуарів (порушення п. 8.4.57 ППБУ);

- п.4.4 Наказу МНС України №1037 від 29.09.2011 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 жовтня 2011 за № 1227/19965, табл. В.1 п.1.2, табл. Г.1 п.16 ДБН В.2.5-56:2010 НАПБ А.01.001-2004 - не надана на розгляд проектна документація, щодо влаштування автоматичної пожежної сигналізації, системи оповіщення та управління евакуацією людей при пожежі;

- п.2.3, п.4.4 Наказу МНС України №1037 від 29.09.2011, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 жовтня 2011 за № 1227/19965, п.9.22ДБН В-2.5-56:2010, п.4.16-4.17 ДБН В.2.2-15-2005, ПП.5.2*,5.15 СНиП2.04.05-911* НАПБ А.01.001-2004 - не надана на розгляд проектна документація, щодо влаштування системи димовидалення та підпору повітря в шахти ліфтів;

- п.2.3, п. 4.4. Наказу МНС України №1037 від 29.09.2011, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 жовтня 2011 за № 1227/19965, п. 5.42 ДБН В.2.2-15-2005, додаток А ДСТУ Б В.2.5.-38:2008 НАПБ А.01.001-2004 - не надана проектна документація на влаштування блискавкозахисту новобудов житлових будинків.

За результатами перевірки позивачем складено Акт від 11.02.2015 № 4 перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту.

Як зазначав позивач, будівництво на перевіряємому об'єкті здійснюється із порушеннями правил та норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей.

Так, виявлені у ході перевірки порушення зумовили звернення позивача з даним позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив із наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно - рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Матеріалами справи підтверджено, що виявлені у ході перевірки порушення створюють реальну загрозу життю людей, які працюють, перебувають на будівництві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, а саме:

- з'єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів тимчасових будівель, спорудах та підсобних приміщення розташованих на території будівельного майданчику не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, оскільки місця з'єднання жил проводів і табелів, а також: з'єднувальні та відгалужу вальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання й пошкодження ізоляції стиків. Струм утрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жилих проводів і кабелів, що може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;

- не проведений замір опору ізоляції електричних мереж тимчасових будівель, спорудах та підсобних приміщеннях розташованих на території будівельного майданчику, що може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;

- не надано робочу документацію щодо влаштування системи димовидалення та підпору повітря в шахти ліфтів на об'єкт будівництва, що не дає можливості у повному обсязі провести перевірку дотримання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

- не надана на розгляд проектна документація, щодо влаштування автоматичної пожежної сигналізації, системи оповіщення та управління евакуацією людей при пожежі у разі якщо приміщення не обладнані системою пожежної оповіщення про пожежу, збільшується час виявлення пожежі та оповіщення людей, що може призвести до загрози життю та понесенню значних матеріальних збитків. Для оповіщення використовуються спеціалізовані гучномовці, світлові табло з фіксованими надписами («Пожежа», «Вихід», тощо), піктограмами або світлодіодне табло. Сигнал на включення засобів оповіщення подається автоматично центральною станцією пожежної сигналізації або оператором системи безпеки. Так само передана через гучномовці аудіо інформація може вимовлятися через мікрофон оператором або буди попередньо записана на магнітофон або в пам'яті комп'ютера і передаватися автоматично та формують звукові і візуальні повідомлення залежно від конкретної ситуації (конкретного місця загорання, розмірів території, охопленої вогнем, часу, що пройшов з моменту загорання тощо), що забезпечує найбільшу ефективність евакуації і безпеки;

- відсутність (недостатність) на об'єкті первинних засобів пожежегасіння (вогнегасників, пожежного інвентарю та інструменту) що не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум'я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей;

- невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам, відсутність їх вогнезахисної обробки створює перешкоди під час евакуації людей та гасінні пожежі, а також: сприяє інтенсивному розповсюдженню полум'я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж: вогнестійкості та меж; поширення вогню по ним.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Поряд з цим, суд звертає увагу на те, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання; перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до пунктів 6.2, 6.4. Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів (затвердженої наказом МНС України від 21.10.2004 № 130, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 за № 1416/10015), постанова про застосування запобіжних заходів підлягає виконанню шляхом опечатування, опломбування, знеструмлення (якщо це можливо) з дати приведення її в дію. Зупинення роботи підприємства, окремого виробництва, експлуатації будівель, споруд, випуску пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного призначення шляхом знеструмлення може здійснюватися в присутності спеціаліста служби енергонагляду району (міста), а відключення виробничих дільниць, агрегатів, опалювальних приладів, дільниць електромережі - за присутності енергетика (електрика) відповідного об'єкта, на якому застосовується запобіжний захід. При залученні спеціаліста служби енергонагляду району (міста) посадова особа органу держпожнагляду, якій доручено приведення постанови в дію, направляє на адресу керівництва, де працює спеціаліст, відповідний лист із зазначенням дати та часу приведення постанови в дію.

З аналізу викладених положень, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

Відповідачем не надано доказів усунення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки.

Суд звертає увагу відповідача, що останній не позбавлений права на звернення до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду даної справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами.

Крім того, відповідачем не надано доказів щодо неправомірності висновків акту перевірки.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Керуючись статтями 71, 183-2, 183-6 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Укртрастбуд» у вигляді повного зупинення будівництва житлового комплексу «Родинний затишок» за адресою: бульвар Ярослава Гашека, 20,22 у Дніпровському районі м. Києва, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень будівництва.

Постанова, прийнята у скороченому провадженні, крім випадків її оскарження в апеляційному порядку, є остаточною відповідно до статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, та підлягає негайному виконанню.

Постанова за результатами скороченого провадження може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку. Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку також іншими особами у зв'язку з тим, що суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки. Строк для подання апеляційної скарги стороною або іншою особою, яка брала участь у справі, обчислюється з моменту отримання копії постанови.

Суддя Качур І.А.