Справа № 826/14998/14
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2015-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

17 березня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Борисюк Л.П., Петрика І.Й.,

при секретарі: Присяжній Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Міндоходів у м.Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 жовтня 2014 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Трайдент Буд" до Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Міндоходів у м.Києві про визнання протиправними дій та зобов'язати вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач в особі Товариства з обмеженою відповідальністю "Трайдент Буд" звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Міндоходів у м.Києві , в якому просив:

- визнати протиправними дії відповідача щодо складання Акту про неможливість проведення зустрічної звірки №1750/26-59-22-08/39161298 від 31.07.2014р.;

- визнати протиправними дії відповідача щодо коригування задекларованих показників податкового кредиту та зобов'язань ТОВ «Трайдент Буд» в АС «Податковий блок», на підставі Акту про неможливість проведення зустрічної звірки №1750/26-59-22-08/39161298 від 31.07.2014р.;

- зобов'язати відповідача відновити показники податкового кредиту та зобов'язань підприємства в АС «Податковий блок» за червень 2014 року.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 жовтня 2014 р.оку адміністративний позов задоволено частково.

Зобов'язано Державну податкову інспекцію у Шевченківському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві відновити показники податкового кредиту та зобов'язань Товариства з обмеженою відповідальністю «Трайдент Буд» () в АС «Податковий блок» за червень 2014 року.

В іншій частині позову відмовлено.

Відповідач не погоджуючись з прийнятим рішенням суду звернувся з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що оскаржувана постанова суду не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, а саме, судом першої інстанції неповно з'ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, в зв'язку з чим просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні вимог даного позову.

Заслухавши в судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з'явилися до суду апеляційної інстанції, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Перевіряючи правомірність оскаржуваного судового рішення колегія суддів зважає на положення ч. 1 ст. 195 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Враховуючи, що постанова суду першої інстанції позивачем не оскаржується, колегія суддів суду апеляційної інстанції не знаходить підстав для апеляційного перегляду вищевказаного судового рішення в частині, яка не оскаржується апелянтом.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Трайдент Буд» перебуває на обліку як платник податків в ДПІ у Шевченківському районі ГУ Міндоходів у м. Києві.

Відповідно до реєстраційних документів, податкова адреса ТОВ «Трайдент Буд»: м. Київ, вул. Глибочицька, 72, офіс 303.

Відповідачем проведено зустрічну звірку ТОВ «Трайдент Буд» за результатами якої складено акт №1750/26-59-22-08/39161298 від 31.07.2014р. про неможливість проведення зустрічної звірки щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.06.2014р. по 30.06.2014р.

Вказаним актом №1750/26-59-22-08/39161298 встановлено порушення позивачем вимог п. 16.1.11 статті 16, п. 45.2 статті 45 ПК України, ст. 1, 9, 19 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб - та фізичних осіб - підприємців».

Крім того, вищевказаною звіркою було також виявлено порушення позивачем вимог п. 187.1 статті 187, п. 198.1 статті 198 ПК України.

За твердженням відповідача, на момент проведення зустрічної звірки фактичне місцезнаходження ТОВ «Трайдент Буд» не встановлено.

31 липня 2014 року відповідачем було складено повідомлення щодо надання інформації та її документальне підтвердження за червень 2014 року №9718/10/26-59-22-08-10.

З метою вручення повідомлення №9718/10/26-59-22-08-10 працівниками податкової служби було взроблено вихід за податковою адресою ТОВ «Трайдент Буд», проте встановлено відсутність даного підприємства за податковою адресою.

З цих підстав, працівниками ДПІ у Шевченківському районі Головного управління Міндоходів у м.Києві були складені Акти про неможливість вручення посадовим особам запиту про надання інформації та документального підтвердження від 31.07.2014р. №9718/10/26-59-22-08-10 та Акт про неможливість вручення посадовим особам акту про неможливість проведення зустрічної звірки.

29.09.2014р. було анульовано Свідоцтво платника ПДВ; стан платника - до ЄДР внесено запис про відсутність підтвердження відомостей.

Крім того, відповідачем були надані копії податкових декларацій, в яких місцезнаходженням ТОВ «Трайдент Буд» є: с. Заворичі, Броварського району, Київської області, вул. Вокзальна, 43.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи колегія суддів зважає на наступне.

У пункті 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 ПК України).

Відповідно до статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно із положеннями статей 72, 74 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності державної податкової служби використовується інформація, що надійшла, зокрема, від платників податків, податкових агентів, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, Національного банку України, банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків; органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів, підрозділів податкової служби та митних органів - за результатами податкового контролю, податкова інформація, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.

Пунктом 1.3 Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця, затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013№165, визначено, що під час реалізації Методичних рекомендацій використовуються такі програмні продукти: підсистеми інформаційної системи «Податковий блок» - «Реєстрація ПП», «Обробка податкової звітності та платежів», «Податковий аудит», «Аналітична система», «Облік платежів»; єдиний реєстр податкових накладних; АРМ «Митниця»; підсистема «Реєстрація та облік РРО та книг обліку розрахункових операцій АІС «Реєстри платників податків».

Єдина система «Податковий блок» та її підсистеми є програмними продуктами, створеними для використання органами Державної податкової служби для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі.

Як випливає зі змісту підпункту 2.10.3 пункту 2.10 Порядку взаємодії органів державної податкової служби при опрацюванні розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість у розрізі контрагентів, затвердженого наказом Державної податкової адміністрації України від 18.04.2008 №266 (далі -Порядок), співставлення даних податкової звітності з податку на додану вартість з інформацією з інших джерел, а саме інформації кол. 2 розділу II Розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів, кол. 3 Розрахунку коригування сум податку на додану вартість до податкової декларації з податку на додану вартість з даними Реєстру платників податку на додану вартість здійснюється у складі автоматизованого контролю.

Відповідно до пункту 2.14 Порядку інформація податкової звітності з ПДВ, надіслана до центральної бази даних податкової звітності, у розрізі контрагентів підлягає співставленню засобами системи автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні Державної податкової адміністрації України з метою виявлення платників податку на додану вартість, якими занижено суму податкових зобов'язань або завищено суму податкового кредиту.

Пунктом 2.21 Порядку передбачено, що підсумки перевірок за результатами автоматизованого співставлення податкової звітності з податку на додану вартість на центральному рівні відображаються в описовій частині акта перевірки (камеральної, документальної невиїзної, планової, позапланової перевірки) або довідки у розрізі періодів та операцій з одним контрагентом та фіксуються в АС «Аудит». По мірі підписання актів перевірки та узгодження податкових зобов'язань, визначених податковим повідомленням-рішенням, прийнятим за результатами таких перевірок, уточнюються результати автоматизованого співставлення на центральному рівні податкової звітності з податку на додану вартість за поданням підрозділу, яким завершено процедуру такого узгодження та яким прийнято таке повідомлення-рішення.

Згідно з пунктом 4.16 Порядку якщо платником податку на додану вартість (постачальником) до податкових зобов'язань включено суму податку на додану вартість меншу, ніж контрагентом (отримувачем) до податкового кредиту, працівники підрозділу оподаткування юридичних, фізичних осіб органу Державної податкової служби, на обліку якого знаходиться платник податку на додану вартість (постачальник), та органу Державної податкової служби, на обліку якого знаходиться платник податку на додану вартість (отримувач), відповідно до пункту 3 статті 11, пункту 3 статті 111 Закону України «Про державну податкову службу в Україні» звертаються в письмовій формі до таких платників податку на додану вартість щодо одержання пояснень та їх документальних підтверджень (перелік документів, що затребується у платника податку на додану вартість, передбачений пунктом 4.2 Порядку) з метою встановлення причин розбіжностей даних, що містяться у поданій ними податковій звітності з податку на додану вартість, виявлених під час камеральної перевірки, та/або за результатами автоматизованого співставлення.

Наведені законодавчі положення дають підстави для висновку про те, що процес зіставлення даних податкової звітності з податку на додану вартість у розрізі контрагентів є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого податковий орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов'язань та податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.

Як установлено судом першої інстанції та не спростовується податковим органом, на підставі даних Акта про неможливість проведення зустрічної звірки №1750/26-59-22-08/39161298 від 31.07.2014р. відповідач в інформаційній системі «Податковий блок» змінив показники податкового кредиту та зобов'язань ТОВ «Трайдент Буд» у податкових деклараціях з податку на додану вартість за червень 2014 року.

Згідно з підпунктом 200.19.4 пункту 200.19 статті 200 ПК України право на отримання автоматичного бюджетного відшкодування податку має платник податку, у якого, зокрема, загальна сума розбіжностей між податковим кредитом, сформованим платником податку за придбаними товарами/послугами та податковими зобов'язаннями його контрагентів, в частині постачання таких товарів/послуг, що виникла протягом попередніх трьох послідовних календарних місяців, не перевищує 10 відсотків заявленої платником податків суми бюджетного відшкодування.

При цьому органи доходів і зборів використовують інформаційні бази даних для визначення відповідної суми розбіжностей.

Таким чином, для отримання права на автоматичне бюджетне відшкодування податку на додану вартість платник податку може вимагати від контролюючого органу достовірності даних інформаційних баз, з огляду на що до інформаційних баз даних органів доходів і зборів мають включатися або дані, задекларовані платником податків (самостійно узгоджені), або показники, визначені контролюючим органом, але які пройшли відповідну процедуру узгодження в адміністративному чи судовому порядку.

Отже, дані інформаційних баз органів доходів і зборів можуть безпосередньо впливати на обсяг прав та обов'язків платників податків.

Таким чином, посилання податкового органу на те, що наявність відповідної інформації в обумовленому програмному продукті органу доходів і зборів безпосередньо не створює, не змінює та не припиняє юридичних прав чи обов'язків платника податків, тобто не породжує для позивача жодних правових наслідків, є необґрунтованими.

Так, виходячи із системного тлумачення статей 71, 72, 74 ПК України колегія суддів дійшла такого правового висновку: для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла за результатами податкового контролю і не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 09.12.2014 у справі № 21-511а14.

Відповідно до частини першої статті 244-2 КАС України рішення Верховного Суду України, прийняте за результатами розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначені норми права, та для всіх судів України. Суди зобов'язані привести свою судову практику у відповідність з рішенням Верховного Суду України.

Зважаючи на викладені положення норм чинного законодавства та обов'язкову для застосування правової позиції Верховного Суду України, колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення вимог даного позову в частині зобов'язання відповідача відновити показники податкового кредиту та зобов'язань ТОВ «Трайдент Буд» в АС «Податковий блок» за червень 2014 року.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.198 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Міндоходів у м.Києві - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 жовтня 2014 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя суддя суддя Я.М. Собків Л.П. Борисюк І.Й. Петрик

Повний текст ухвали виготовлено - 23.03.15 р.

.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Судді: Борисюк Л.П.

Петрик І.Й.