Справа № 804/3357/15
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2015-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 травня 2015 р. Справа № 804/3357/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Царікової О.В.,

секретаря судового засідання: Безрученко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Українсько - естонського Товариства з обмеженою відповідальністю "Валсер" з іноземними інвестиціями до Управління Держземагентства у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

27 лютого 2015 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Українсько - естонського Товариства з обмеженою відповідальністю "Валсер" з іноземними інвестиціями до Управління Держземагентства у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 березня 2015 року відкрито провадження у справі № 804/3357/15 та призначено її до розгляду на 26.03.2015.

У судове засідання 26.03.2015 представник позивача не з'явився, будь - яких клопотань, заяв від позивача до суду не надійшло, про поважність причин неявки у судове засідання суд не повідомив.

У зв'язку з неявкою позивача, розгляд адміністративної справи № 804/3357/15 відкладено до 17.04.2015 до 09:30.

У судове засідання 17.04.2015 представник позивача з'явився та звернувся до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи для надання додаткових доказів у справі. За таких обставин, розгляд справи відкладено на 24.04.2015 до 13:00 для надання можливості позивачеві надати додаткові докази у справі.

У судове засідання 24.04.2015 представник позивача не з'явився. До суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи, у зв'язку із хворобою представника позивача. Проте, до зазначеного клопотання позивачем не надано доказів, на підтвердження обставин, зазначених у заявленому клопотанні та неможливості позивача направити іншого представника для участі у розгляді справи.

У судовому засіданні 24.04.2015 розгляд справи відкладено на 30.04.2015, у зв'язку із неявкою представників сторін у справі.

У судовому засіданні 30.04.2015 розгляд справи відкладено на 13.05.2015, у зв'язку із неявкою представників сторін у справі.

У судове засідання 13.05.2015 представник позивача не з'явився, будь - яких клопотань, заяв від позивача до суду не надійшло. Кореспонденція суду повернулася з адреси позивача, вказаної у адміністративному позові: 49000, м. Дніпропетровськ, вул. Марії Ярової, 17, у зв'язку із закінченням терміну зберігання.

Відповідно до п. 8 ст. 35 КАС України, вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до відповідного державного реєстру, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи.

Суд вважає, що вжив усі залежні від нього заходи для належного повідомлення позивача про розгляд адміністративної справи.

Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого не прибуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає прибуттю до суду, відрядження, несвоєчасне отримання повістки, тощо, та відповідно належні докази на підтвердження наведених обставин.

Як зазначив Вищий адміністративний суд України в своїй ухвалі від 17 жовтня 2013 року по справі № К/9991/46616/11 причини неприбуття, слід визнавати неповажними, якщо за їх наявності особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Якщо ж прибуття в судове засідання могло потягнути за собою завдання шкоди цінностям вищим, аніж інтереси розгляду справи (наприклад, здоров'ю чи навіть життю особи), то відповідно причини неприбуття суд визнає поважними. Отже, поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від наявності певних обставин, тому, про вирішення даного питання суд постановляє вмотивовану ухвалу.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі - КАС України) імперативно визначено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 3 КАС України визначено розумний строк як - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Згідно положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватися розумного строку для судового провадження.

Так, зловживання позивачем своїми процесуальними правами, призводить до порушення прав та законних інтересів інших учасників процесу, та порушення строків, встановлених КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 128 КАС України, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічний припис міститься також у пункті 4 частини першої статті 155 КАС України, яким передбачено, що позов підлягає залишенню без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Щодо повторності неявки представника у судове засідання, то Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 26.05.2011 по справі № К/9991/15646/11 зазначив, що "повторність" означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. При цьому, черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому "повторне неприбуття" як підстава для залишення позовної заяви без розгляду означає не з'явлення у судове засідання два чи більше рази без поважних причин протягом усього розгляду справи (а не обов'язково двічі підряд).

Правильність такого тлумачення зазначених процесуальних норм підтверджується і тим, що відповідно до частини другої статті 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їх процесуальними правами.

Вимоги ж частини третьої статті 128 та пункту 4 частини першої статті 155 КАС України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин через раз призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справи та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Враховуючи все вищевикладене та керуючись ст. ст. 155, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Українсько - естонського Товариства з обмеженою відповідальністю "Валсер" з іноземними інвестиціями до Управління Держземагентства у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що згідно частини 3 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровский окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова