Справа № 813/519/15
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2015-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2015 року Справа № 813/519/15

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Грень Н.М.,

секретар судового засідання Кіщак К.В.

представник позивача не з'явився,

представника відповідача ОСОБА_1,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України про зобов'язання вчинити дії ОСОБА_2, -

в с т а н о в и в :

Держана архітектурно-будівельна інспекція України (далі, позивач - ДАБІ України, є правонаступником Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області) звернулася до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просить зобов'язати відповідача за власний рахунок здійснити знесення забудови до квартири АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ОСОБА_2 розпочала будівництво добудови до квартири АДРЕСА_1 згідно дозволу на виконання будівельних робіт №74 від 22.07.2006 року, однак із відхиленням від будівельного паспорту від 07.06.2005 року (розмір добудови згідно будівельного паспорту 5,0 на 2,5 метра, а фактичні розміри становлять 5,05 на 3,26 метра), чим порушила ст. 27 Закону України "Про архітектурну діяльність".

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю з підстав викладених у позовній заяві, просив позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечила з підстав, що викладені в письмових запереченнях долучених до матеріалів справи. Вважає позовні вимоги безпідставними та недоведеними, оскільки звернення сусіда ОСОБА_3 та його матері із заявами до Інспекції ДАБК не доводить порушення будь-яких їхніх прав, що підтверджується постановою Турківського районного суду Львівської області від 04.12.2014 року. Крім того, зазначила, що будівництво веранди ОСОБА_2 до будинку здійснювала на підставі рішення Турківської міської ради Львівської області №844 від 21.04.2005 року, будівельного паспорта та проекту добудови веранди. 22.07.2005 року ОСОБА_2 надано дозвіл на виконання будівельних робіт Інспекцією ДАБК.

Суд заслухав пояснення представників сторін, повно, всебічно та об'єктивно оцінив подані докази у їх сукупності та встановив наступне.

На підставі направлення на здійснення позапланової перевірки №05-894-3/4 від 2706.2014 року Інспекцією ДАБК у Львівській області проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівного законодавства, щодо будівництва за адресою АДРЕСА_1.

Перевіркою встановлено, що гр. ОСОБА_2 розпочала будівництво добудови до кв. АДРЕСА_1 згідно дозволу на виконання будівельних робіт №74 від 22.07.2005 року, однак, з відхиленням від будівельного паспорту від 07.06.2005 року (розміри добудови згідно будівельного паспорту від 07.06.2005 року 5,0 на 2,5 м, а фактичні розміри становлять 5,05 на 3,26 м), чим порушено ст.27 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності», про що складено Акт № 28/50-ф від 04.07.2014 року.

Головним державним інспектором відділу державного контролю за будівництвом об'єктів Західного напрямку управління контролю у сфері містобудування №2 інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області Хар М.І. 04.07.2014 року складено Протокол про адміністративне правопорушення №28/12-ф та видано Припис № 28/9-ф, яким зобов'язано ОСОБА_2 привести будівництво добудови до кв. АДРЕСА_1 у відповідність до будівельного паспорту від 07.06.2005 року у 60-ти денний термін та повідомити інспекцію ДАБК у Львівській області про виконання даного припису.

На підставі направлення на здійснення позапланової перевірки №05-1246-З/Н від 01.10.2014 року начальником управління державного контролю у сфері містобудування №1 Ліщинським В.Б. проведено перевірку з приводу виконання вимог припису інспекції ДАБК від 04.07.2014 року № 28/9-ф щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Проведеною перевіркою встановлено, що ОСОБА_2 не виконала вимог припису, продовжила будівництво добудови до кв. АДРЕСА_1 з відхиленням від проектної документації, про що складено Акт № 28/60-ф від 03.10.2014 року та протокол про адміністративне правопорушення №28/15-ф від 03.10.2014 року.

Правовий порядок в Україні, відповідно до статті 19 Конституції України, ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до ч. 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З 13 березня 2012 року набрав чинності Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17.02.2011 року (далі - Закон № 3038), відповідно до статті 34 якого отримання замовником дозволу на виконання будівельних робіт, як підстави виникнення права на їх виконання, передбачено лише у випадку будівництва об'єктів, віднесених до IV і V категорій складності. Виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, відповідно до підп. 1 ч. 1 статті 24 Закону № 3038, дозволено після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Будівельний паспорт, відповідно до статті 27 Закону № 3038, визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до частини 4 статті 41 Закону № 3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають, зокрема, право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабміну України від 23.05.2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Відповідно до пунктів 16 та 17 цього Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Згідно з пунктом 20 Порядку протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Інспекція ДАБК у Львівській області дійшла висновку про істотне порушення ОСОБА_2 будівельних норм та правил, оскільки будівництво проводиться з відхиленням від будівельного паспорту від 07.06.2005 року. Як наслідок, Інспекція ДАБК винесла припис з вимогою привести будівництво добудови до кв. АДРЕСА_1 у відповідність до будівельного паспорту. У зв'язку із невиконанням припису, позивач звернувся до суду з вимогою зобов'язати відповідача за власний рахунок здійснити знесення забудови до квартири АДРЕСА_1.

Стосовно обраного Інспекцією ДАБК у Львівській області заходу для усунення вчиненого ОСОБА_2 порушення законодавства, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 7 статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в Постанові від 30.03.2012р. № 6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)" роз'яснив, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Відповідно до наведених вище норм статті 41 Закону № 3038 Інспекція ДАБК наділена правом виносити обов'язкові до виконання приписи з вимогою або про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

З наведених вище положень можна зробити висновок, що знесення самочинного будівництва є крайнім, радикальним заходом стосовно порушника і застосовується у випадку: 1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; 2) істотного порушення будівельних норм і правил та при умові, що особа, яка здійснила таке будівництво відмовляється провести перебудову.

Згідно з положеннями ч.7 ст.376 ЦК України, для задоволення вимоги про знесення самочинного будівництва необхідна наявність певних умов, а саме: істотне відхилення від проекту, суперечність суспільним інтересам або порушення права інших осіб, істотне порушення будівельних норм і правил, а також неможливість проведення відповідної перебудови або відмова особи від такої перебудови.

Зазначені обставини позивачем під час перевірки не встановлені, в судовому засіданні не доведені. Водночас, можливість знесення самочинного будівництва закон пов'язує саме з цими обставинами, а не з невиконанням припису.

Крім того, з матеріалів справи встановлено, що Постановою Турківського районного суду Львівської області від 04.12.2014 року у задоволенні позову ОСОБА_3 до Турківської міської ради Львівської області та ОСОБА_2 про скасування рішення Турківської міської ради Львівської області №844 від 21.04.2005 року відмовлено. Постановою Турківського районного суду Львівської області позовні вимоги ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області в частині скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у зв'язку із невиконанням припису №28/9-ф від 04.07.2014 року задоволено.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Суд констатує, що позивачем не надано доказів щодо невідповідності спірного приміщення будівельним та технічним нормам, доказів порушення прав інших осіб, не доведена неможливість оформлення відповідачем права власності на самочинно збудоване нерухоме майно шляхом звернення до компетентного державного органу з питання надання земельної ділянки, прийняття забудови до експлуатації тощо.

Відповідно до частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), розсудливо, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

З урахуванням ч. 4 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 7-14, 17-20, 69-71, 86, 94, 158-163, 167 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

1. У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

2. Судові витрати стягненню не підлягають.

Постанову може бути оскаржено, згідно зі ст. 186 КАС України, протягом 10 днів з дня її проголошення чи отримання копії постанови, шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили, згідно зі ст. 254 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова суду не набрала законної сили.

Суддя Грень Н.М.

Повний текст постанови виготовлено 14.05.2015 року.