Справа № 369/11207/14-а
Суддя: Нікушин В. В.
Дата ухвалення: 2015-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/369/141/15
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2015 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді - Нікушина В.В.

За участю секретаря - Москаленко І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області (далі - відповідач), у якому просив скасувати постанову в справі про адміністративне правопорушення № А-2509/3 від 25 вересня 2014 року, винесену виконуючим обов'язки начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбачених ч. 5 ст. 96 КУпАП, і накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 4250,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що до адміністративної відповідальності за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час реконструкції будинку та невиконання вимог припису його притягнуто необґрунтовано, без всебічного і повного з'ясування всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала вимоги у повному обсязі та просила адміністративний позов задовольнити. Окрім того просила суд звернути увагу на те, що вона проводила реконструкцію літньої кухні в зв'язку з виниклою необхідністю, а саме її збереження, як об'єкту в цілому, тому вважає, що постанова, в якій містяться відомості про те що позивачем проводилось будівництво є незаконною, безпідставною, та такою, що не відповідає дійсності.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що позивач до адміністративної відповідальності притягнутий обґрунтовано, підстави для скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення № А-2509/3 від 25.09.2014 року відсутні. Просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи на підставі свідоцтва про право на спадщину від 25.11.1994 р. житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності гр. ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_2 у відповідних частках по ? кожному.

25.09.2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва за вказаною адресою, у ході якої встановлено, що ОСОБА_1 на земельній ділянці загальною площею 0,342 га у АДРЕСА_1 виконував будівельні роботи з реконструкції літньої кухні літ. «Б» та літньої кухні літ. «б», а саме силікатної цегли влаштовано кладку верхнього поясу колон будівлі та встановлені дерев'яні колоди для влаштування даху без документу, який дає право виконувати будівельні роботи, чим порушено вимоги ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

25 вересня 2014 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області Кудрявцев Олексій Віталійович на підставі протоколу про адміністративне правопорушення №1-Л-А-1809/454 від 18.09.2015 року, акту перевірки від 17 вересня 2014 року, припису № С-1809/4 від 18 вересня 2014 року виніс постанову № А-2509/3 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн.

Для вирішення даного спору суд вважає за необхідне проаналізувати наступні норми законодавства.

Згідно з ч. 5 ст. 96 КпАП України виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 254 КпАП України визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 283 КпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

У відповідності до ч. 1 ст. 287 КпАП України постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Зважаючи на п. 3 ч. 1 ст. 288 КпАП України, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

У п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно з Переліком, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року, об'єктами, будівництво яких здійснюється після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є: індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) площею до 300 кв. метрів; господарські будівлі і споруди, зокрема гаражі, які розташовані на присадибних, дачних і садових земельних ділянках.

У відповідності до п. 2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (далі - декларація) або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт

З огляду на абз. 1, 2 п. 6 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року (в редакції на час виникнення спірних правовідносин), повідомлення про початок виконання будівельних робіт надсилається замовником до Інспекції за місцезнаходженням об'єкта будівництва. Не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, внесених до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт), замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до Інспекції повідомлення (про початок виконання будівельних робіт про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт) за формою згідно з додатком 1.

Пунктами 16-22 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Відповідно до п. 4.8 Методичних рекомендацій щодо застосування ДСТУ 4163- 2003 "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів", схвалених Протоколом засідання Методичної комісії Держкомархіву України від 07.11.2003 року № 7, акт засвідчує якийсь факт або подію; його складають у присутності свідків або на підставі обстеження.

Статтею 6 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч. 2 ст. 11 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

У ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 162 КАС України адміністративний суд має право у разі задоволення адміністративного позову прийняти постанову про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.

Згідно Постанови КМУ «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23.05.2011 року № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль має право за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією.

Ст. 58 Конституції України вказує, що ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавались законом як правопорушення.

Відповідно норм ст. 19 Конституції України де зазначено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно ст.62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь суд вважає, що інспектором не було дотримано при складанні адміністративного протоколу зазначених вище норм.

Відповідно до частини 1 статті 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ч.1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтується її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку що в даному випадку до відповідальності за порушення містобудівних правил, позивача було притягнуто з порушенням вимог законодавства, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості, щодо надіслання чи отримання позивачем копії постанови про адміністративне правопорушення, чи будь-яких інших даних, які були встановлені при проведенні перевірки, які б підтвердили чи спростували твердження позивача, при тому що обов'язок доказування покладений саме на відповідача.

Керуючись ст.ст. 961, 251, 252, 254, 256, 283, 287-289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, керуючись ст.ст. 9-12, 69, 71, 86, 158-163, 167, 171-2 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову № А-2509/3 по справі про адміністративне правопорушення від 25.09.2014 року, винесену виконуючим обов'язки начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області Кудрявцевим Олексієм Віталійовичем.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Нікушин