Справа № 807/325/15
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2015-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 квітня 2015 рокум. Ужгород№ 807/325/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.

з участю секретаря судового засідання Штефанюк Н.І.

за участі сторін:

представника позивача - не з'явився;

представника відповідача - не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовною заявою Ужгородської об'єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" про надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до статті 160 частини 3 КАС України 29 квітня 2015 року було проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Повний текст постанови виготовлено та підписано 05 травня 2015 року.

До Закарпатського окружного адміністративного суду звернулася з позовною заявою Ужгородська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Міндоходів у Закарпатській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД", якою просить суд: 1) прийняти адміністративний позов до провадження суду; 2) розглянути справу без участі інспекції; 3) винести судове рішення, яким надати дозвіл Ужгородській об'єднаній державній податковій інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області на погашення суми податкового боргу у розмірі 32644,48 грн. за рахунок майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" (88000, м. Ужгород, вул. Тихого (Готвальда), буд. 13а, кв. 27, ) вказаного в Акті опису майна № 25 від 14 серпня 2014 року на яке поширюється право податкової застави; 4) направити Ужгородській ОДПІ Головного управління Міндоходів у Закарпатській області постанову суду після набрання нею законної сили для виконання.

Свої вимоги позивач мотивує наступним. Згідно довідки від 08 грудня2014 року про заборгованість з податків і зборів, що контролюються Ужгородською ОДПІ ГУ Міндоходів у Закарпатській області за Товариством з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" рахується податковий борг у розмірі 32644,48 грн., в тому числі пеня 2032,86 грн. по платежу 13050200 "Орендна плата з юридичних осіб". Ужгородською МДПІ на адресу Відповідача було направлено першу податкову вимогу № 1/11 від 13 січня 2009 року та другу податкову вимогу № 2/59 від 05 березня 2010 року. 03 липня 2014 року начальником Ужгородської ОДПІ ГУ Міндоходів у Закарпатській області - ТриндякомТ.М. було прийнято рішення про опис майна в податкову заставу Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" та здійснено опис майна платника податків, що задокументовано актом опису майна від 14 серпня 2014 року № 25. Відповідно до постанови Закарпатського окружного адміністративного суду по справі №2а-1300/10/0770 з Відповідача на користь державного бюджету стягнуто податковий борг у розмірі 17692,39 грн. та видано виконавчий лист. Постановою Міського відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції від 22 червня 2012 року повернуто виконавчий документ у зв'язку з відсутністю майна, на яке може бути звернено стягнення в рахунок погашення боргу. Відповідно до постанови Закарпатського окружного адміністративного суду по справі № 807/2505/13-а з Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" на користь державного бюджету стягнуто податковий борг у розмірі 33231,79 грн. та видано виконавчий лист № 807/2505/13-а. Відповідно до даного виконавчого листа погашення боргу шляхом стягнення з рахунків Відповідача є не можливим та підтверджується повернутим інкасовим дорученням від 24 липня 2014 року № 258 з відміткою банку про повернення без виконання. Вищенаведене свідчить про недостатність (відсутність) коштів на рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" для погашення суми боргу платника, та є підставою для звернення до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Позивач, в судове засідання не з'явився, проте пунктом другим прохальної частини позовної заяви просив суд розгляд даної справи провести без участі представника позивача за наявними у справі матеріалами (а.с. 6).

В судові засідання, що проходили 07 квітня 2015 року та 29 квітня 2015 року відповідач не з'явився та не забезпечив явку свого представника, хоча судом вживалися заходи щодо виклику відповідача, що передбачені Главою 3 Розділу II КАС України. Заперечення проти позову відповідачем суду не надано.

Відповідно до статті 47 КАС України особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Відповідно до статті 41 частини 1 КАС України, у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

З'ясувавши всі обставини у справі та перевіривши їх належними та допустимими доказами суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та Спеціального витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, Товариство з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців не знайдено (а.с.а.с. 8, 58).

Відповідно до Довідки про взяття на облік платника податків форми № 4-ОПП від 04 жовтня 2007 року № 601/29-01, відповідач узятий на облік в органах державної податкової служби 13 квітня 1995 року за № 35 (а.с. 10).

Згідно статті 59 пункту 59.1 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов'язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Так, Ужгородською міжрайонною ДПІ у Закарпатській області з метою погашення заборгованості, відповідачу було надіслано податкову вимогу форми "Ю1" № 1/11 від 13 січня 2009 року (а.с. 12). Вищевказана вимога була надіслана відповідачу, про що свідчить наявна у матеріалах справи копія конверту поштового відправлення. Однак таке не було вручене адресату у зв'язку з закінченням терміну зберігання (а.с. 12).

Також Ужгородською міжрайонною ДПІ у Закарпатській області з метою погашення заборгованості, відповідачу було надіслано другу податкову вимогу форми "Ю2" № 2/59 від 05 березня 2010 року (а.с. 13). Вищевказана вимога була надіслана відповідачу, про що свідчить наявна у матеріалах справи копія конверту поштового відправлення. Однак таке не було вручене адресату у зв'язку з тим, що за зазначеною адресою адресат не знаходиться (а.с. 14).

08 липня 2010 року Закарпатським окружним адміністративним судом було ухвалено постанову в адміністративній справі № 2а-1300/10/0770, якою задоволено позовні вимоги Ужгородської міжрайонної державної податкової інспекції до Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" про стягнення податкового боргу у розмірі 17692,39 грн. та видано виконавчий лист № 2а-1300 2010 р./0770 (а.с. 21). 22 червня 2012 року постановою старшого державного виконавця міського відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції Бачинською О.В. було повернуто вищевказаний виконавчий лист стягувачеві у зв'язку з відсутністю у боржника майна, на яке може бути звернено стягнення (а.с. 22).

20 вересня 2013 року Закарпатським окружним адміністративним судом було ухвалено постанову в адміністративній справі № 807/2505/13-а, якою задоволено позовні вимоги Ужгородської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" про стягнення податкового боргу у розмірі 33231,79 грн. (а.с.а.с. 36-38) та видано виконавчий лист № 807/2505/13-а (а.с. 23). Про неможливість погашення боргу шляхом стягнення з рахунків відповідача підтверджується повернутим інкасовим дорученням від 24 липня 2014 року № 258 з відміткою банку (а.с. 24). Так, АТ "Державний експортно-імпортний банк України" філія в м. Ужгороді зазначив на звороті інкасового доручення від 24 липня 2014 року № 258, що вищевказане доручення повертається без виконання в зв'язку з відсутністю в банку постанови Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2013 року по справі № 807/2505/13-а. Арештовані кошти на рахунку для виконання постанови від 16 травня 2013 року по виконавчому листу № 2а-1300/10/0770 від 11 серпня 2010 року у межах суми 15780,04 грн. (а.с. 24 (на звороті)).

Згідно пункту 1.7 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21 січня 2004 року, кошти з рахунків клієнтів банки списують лише за дорученнями власників цих рахунків (включаючи договірне списання коштів згідно з главою 6 цієї Інструкції) або на підставі розрахункових документів стягувачів згідно з главами 5 та 12 цієї Інструкції.

Пунктом 10.1 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті зазначено, що виконання банком арешту коштів, що зберігаються на рахунку клієнта, здійснюється за постановою державного виконавця чи рішенням суду (у тому числі ухвалою, постановою, наказом, виконавчим листом суду) про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, установленому законом.

Банк приймає до виконання постанову державного виконавця та/або рішення суду, які доставлені до банку самостійно державним виконавцем, слідчим, представником суду, органу державної податкової служби або які надійшли рекомендованим або цінним листом, відправником якого є суд, державний виконавець, слідчий, орган державної податкової служби.

Пунктом 10.3 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті зазначено, що арешт на підставі документа про арешт коштів може бути накладений на всі кошти, що є на всіх рахунках клієнта банку, без зазначення конкретної суми, або на суму, що конкретно визначена в цьому документі. Якщо в документі про арешт коштів не зазначений конкретний номер рахунку клієнта, на кошти якого накладений арешт, але обумовлено, що арешт накладено на кошти, що є на всіх рахунках, то для забезпечення суми, визначеної цим документом, арешт залежно від наявної суми накладається на кошти, що обліковуються на всіх рахунках клієнта, які відкриті в банку, або на кошти на одному/кількох рахунку/ах.

Пунктом 10.6 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті зазначено, що залежно від наявності/відсутності коштів на рахунку клієнта, на кошти якого накладено арешт, банк здійснює такі дії:

- якщо на рахунку є кошти в сумі, що визначена документом про арешт коштів, то банк арештовує їх на цьому рахунку та продовжує виконання операцій за рахунком клієнта. Документ про арешт коштів банк обліковує на відповідному позабалансовому рахунку;

- якщо на рахунку клієнта недостатньо визначеної документом про арешт коштів суми коштів, то банк арештовує на цьому рахунку наявну суму коштів, обліковує цей документ на відповідному позабалансовому рахунку і не пізніше ніж наступного робочого дня письмово повідомляє орган, який надіслав документ про арешт коштів, про недостатність коштів для його виконання;

- якщо на рахунку клієнта немає коштів для забезпечення виконання документа про арешт коштів, то банк обліковує його на відповідному позабалансовому рахунку і не пізніше ніж наступного робочого дня письмово повідомляє орган, який надіслав документ про арешт коштів, про відсутність коштів для його виконання.

Під час дії документа про арешт коштів банк протягом операційного дня відповідно до статті 59 Закону України "Про банки і банківську діяльність" зупиняє видаткові операції за рахунком клієнта та здійснює арешт усіх надходжень на рахунок клієнта до забезпечення суми коштів, що зазначена в документі про арешт коштів, або до отримання передбачених законодавством документів про зняття арешту з коштів.

Пунктом 10.8 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті зазначено, що якщо під час дії документа про арешт коштів до банку протягом операційного дня надійшли інші документи про арешт коштів, то він виконує їх у порядку надходження згідно з пунктом 10.6 цієї глави.

Абзацом другим пункту 10.9 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті зазначено, що якщо до банку надійде платіжна вимога/інкасове доручення (розпорядження) за іншим виконавчим документом, ніж той, для забезпечення виконання якого накладено арешт, і на цьому рахунку немає інших (крім арештованих) коштів, то банк повертає такий розрахунковий документ без виконання згідно з пунктом 2.18 глави 2 та пунктом 12.11 глави 12 цієї Інструкції.

Відповідно до пункту 12.4 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, стягувач для стягнення коштів оформляє не менше ніж у трьох примірниках інкасове доручення (розпорядження) за формою, наведеною в додатку 24 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції. У реквізиті "Призначення платежу" інкасового доручення (розпорядження) стягувач зазначає назву, дату видачі та номер (якщо він присвоєний) судового рішення. Судове рішення, на підставі якого оформлено інкасове доручення (розпорядження), банку не подається.

Пунктом 12.9 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті зазначено, що банк у разі недостатності коштів на рахунку платника виконує інкасове доручення (розпорядження) у межах залишку коштів. Для підтвердження часткової оплати відповідальний виконавець на примірнику інкасового доручення (розпорядження) окреслює реквізит "Сума", зазначає на зворотному боці дату, суму часткового платежу та засвідчує це своїм підписом. Примірник інкасового доручення (розпорядження), на підставі якого здійснено часткову оплату, залишається на зберіганні в банку платника.

Згідно статті 14 пункту 14.1 підпункту 14.1.155. Податкового кодексу України, податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов'язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов'язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави

Відповідно до статті 89 пункту 89.1 Податкового кодексу України, право податкової застави виникає у разі: - несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов'язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; - несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов'язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

Відповідно до статті 89 пункту 89.3 Податкового кодексу України, майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника контролюючого органу, яке пред'являється платнику податків, що має податковий борг.

Так, 03 липня 2014 року начальником ОДПІ ГУ Міндоходів у Закарпатській області Триндяк Т.М. було прийнято рішення № 114 про опис майна у податкову заставу (а.с. 15).

На підставі вищевказаного рішення, 14 серпня 2014 року позивачем був складений акт опису майна № 25 (а.с. 16).

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна від 15 серпня 2014 року № 44940343, на майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" згідно акту опису майна від 14 серпня 2014 року № 25 було застосовано податкову заставу від 15 серпня 2014 року терміном до 15 серпня 2019 року (а.с. 17).

Відповідно до статті 95 пункту 95.1. Податкового кодексу України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Згідно статті 95 пункту 95.3. Податкового кодексу України, контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

Наведені правові норми свідчать про те, що погашення податкового боргу платника податків шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі здійснюється органом державної податкової служби виключно на підставі рішення суду та за умови недостатності коштів, які перебувають у його власності.

Зважаючи на вказані норми Податкового кодексу України, враховуючи обставини, встановлені судом, позовні вимоги слід задовольнити.

Керуючись статтями 6, 9, 10, 11, 70, 71, 158 - 163, 167, 254 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Ужгородської об'єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" - задовольнити.

Надати дозвіл Державній податковій інспекції Головного управління Міндоходів у Закарпатській області на погашення суми податкового боргу у розмірі 32644,48 (тридцяти двох тисяч шістсот сорока чотирьох грн. 48 коп.) грн. за рахунок майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Анко" ЛТД" (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Тихого (Готвальда), буд. 13А, кв. 27, ), що перебуває у податковій заставі згідно акту опису майна № 25 від 14 серпня 2014 року.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Апеляційна скарга подається через Закарпатський окружний адміністративний суд з одночасним надсиланням її копії до суду апеляційної інстанції. У випадках, встановлених статтею 167 частиною 4 цього Кодексу десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

СуддяС.Є. Гаврилко