Справа № 826/5930/15
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2015-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

23 квітня 2015 року № 826/5930/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Келеберда В. І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що викладено листом від 06.03.2015 №2062/0/12/27-15 щодо відмови видати ОСОБА_1 будівельний паспорт забудови земельної ділянки АДРЕСА_1, зобов'язати Депатрамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити необхідні дії щодо розгляду питання видачі ОСОБА_1 будівельний паспорт забудови земельної ділянки АДРЕСА_1.

Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві, просив суд задовольнити позовні вимоги, оскільки подані позивачем документи відповідали всім вимогам нормативних актів, що регулюють спірні правовідносини.

Відповідач - Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - заперечень по суті позову не надав, явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, хоча був належним чином повідомлений про час, дату ат місце судового вирішення справи.

Суд, керуючись приписами частини 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, надавши можливість присутнім учасникам судового розгляду у повній мірі реалізувати свої процесуальні права, та враховуючи відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, завершив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору дарування частини житлового будинку є власником 1/2 (одна друга) частини житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про визнання порядку користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1 та виділення земельної ділянки в натурі.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 30.05.2012 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 04.10.2012 року, позов ОСОБА_1 задоволено, визначено порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1. Площею 0,0434 га. Відповідно до ідеальних часток співвласників домоволодіння ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступним чином: за співвласником ОСОБА_2 частка 1/2, було закріплено земельну ділянку площею 0,0271 га (земельна ділянка №1-1 згідно до висновку №2979/10-15 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2010); за співвласником ОСОБА_1 частка 1/2 закріплено земельну ділянку площею 0,0271 га (земельна ділянка №2-1 згідно до висновку №2979/10-15 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 29.07.2010).

03 березня 2015 року ОСОБА_1 звертався до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою, у якій просив видати йому будівельний паспорт забудови земельної ділянки для побудови нового житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

03 березня 2015 року листом за вих. № 50005-602142-013-07 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернув ОСОБА_1 документи надані щодо надання будівельного паспорту для будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку у зв'язку з некомплектністю пакету документів відповідно до п. 2.4. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, (далі - Порядок), затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 N 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 N 66), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за N 902/19640.

Водночас повідомлено, що для подальшого опрацювання питання розробки будівельного паспорту, позивачу необхідно привести поданий на розгляд пакет документів у відповідність до Порядку та доповнити його доопрацьованими матеріалами, а саме надати: засвідчену в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову; доопрацьовані ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності).

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду.

Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За змістом частини 2 статті 5 цього Закону вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма суб'єктами містобудування

Відповідно до статті 27 цього Закону забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до пункту 1.4 Порядку видачі будівельного паспорта земельної ділянки (далі - Порядок), затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103, розроблення будівельного паспорта здійснюється:

- у межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні;

- за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Пунктом 2.1 Порядку визначено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно з пунктом 2.6 Порядку технічні умови щодо інженерного забезпечення отримуються замовником самостійно.

Згідно з пунктом 2.10 Порядку у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

В додатку № 1 до Порядку міститься затверджений зразок заяви на видачу будівельного паспорта, відповідно до якого необхідним є зазначення заявником місцезнаходження земельної ділянки.

Згідно з пунктом 2.3 Порядку уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

У відповідності до пункту 2.5 Порядку повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем 03 березня 2015 року ОСОБА_1 подано заяву на видачу будівельного паспорта до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

До заяви позивачем додано ескіз намірів забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади, максимальні відмітки висотності, відстані до сусідніх земельних ділянок), копії рішення суду, в яких визначено порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться в АДРЕСА_1, доручення.

Однак, 03 березня 2015 року листом за вих. № 50005-602142-013-07 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернув ОСОБА_1 документи надані щодо надання будівельного паспорту для будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку у зв'язку з некомплектністю пакету документів відповідно до п.2.4. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

В контексті наведених приписів законодавства суд погоджується з доводами відповідача, викладеними в листі від 03 березня 2015 року № 50005-602142-013-07 про неможливість на підставі некомплектності пакету документів поданих позивачем документів видати технічний паспорт, адже з огляду на додані до заяви документи, судом встановлено відсутність в них - засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову та ескізних намірів забудови, а саме перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками домоволодіння що знаходиться в АДРЕСА_1.

Так, термін "домоволодіння" наведено в Наказі Держкомстату "Про затвердження форм погосподарського обліку та Інструкції з ведення погосподарського обліку в сільських, селищних та міських радах" від 18.04.2005 №95 - це житловий будинок з прилеглою до нього земельною ділянкою та належними йому місцезнаходженням (адресою).

Відповідно до вимог ст.ст.118 Земельного кодексу України у випадку виділення частини будинку в окреме домоволодіння та присвоєння йому окремої адреси фактично утворюється два житлових будинки (домоволодіння), які мають спільну капітальну стіну і є фактично незалежними один від одного. У такому випадку кожному із цих домоволодінь, може бути окремо визначено земельну ділянку та приватизовано її окремо на кожного власника домоволодіння.

Як вбачається з матеріалів справи земельна ділянка позивачем не приватизована, а отже знаходиться у спільному користуванні з визначенням Рішенням Печерського районного суду міста Києва порядку користування.

Як вбачається з матеріалів справи, згоди співвласників земельної ділянки на забудову нового житлового будинку позивачем отримано не було.

За таких обставин, суд вважає, що у даному випадку розроблення будівельного паспорту при забудові позивачем земельної ділянки, що перебуває у нього у спільному домоволодінні є обов'язковим.

Відповідно до пункту 2.4 Порядку пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

- неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Як вбачається з додатків до заяви, позивачем не подано повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу, що в свою чергу є підставою для повернення пакету документів.

Окрім зазначеного, суд звертає увагу, що відповідачем не відмовлено у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки АДРЕСА_1, як зазначено позивачем, а повернено пакет документів відповідно до вимог п. 2.5 Порядку та повідомлено, що для подальшого опрацювання питання розробки будівельного паспорту, позивачу необхідно привести поданий на розгляд пакет документів у відповідність до Порядку та доповнити його доопрацьованими матеріалами.

Пунктом 2.4., 2.5 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки передбачається повернення органом містобудування та архітектури замовнику пакету документів для видачі будівельного паспорта, а не відмова видачі будівельного паспорту.

Так суд звертає увагу, що після усунення недоліків, що стали підставою для повернення пакету документів для видачі будівельного паспорта, замовник не позбавлений права повторного звернення до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

За встановлених в ході судового розгляду обставин, суд вважає, що відповідач діяв у спосіб, що передбачений Конституцією та Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, та відповідно такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 11, 71, 72, 94, 160- 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя В.І. Келеберда