Справа № 810/1724/15
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2015-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

23 квітня 2015 року 810/1724/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Балаклицький А.І., розглянувши позовну заяву Переяслав-Хмельницької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про накладення арешту на рахунки у банку,

в с т а н о в и в:

Переяслав-Хмельницька об'єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Київській області звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, в якому просить накласти арешт на рахунки відповідача у банку.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до пунктів 5 та 6 частини 1 статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) та чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 2 вказаної правової норми встановлено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Перевіряючи дотримання позивачем строку, визначеного законодавством для подання адміністративного позову, суд зважає на таке.

Як вбачається зі змісту поданої позовної заяви, підставою звернення до суду стала відмова платника податків - ФОП ОСОБА_1 від допуску посадових осіб контролюючого органу для проведення фактичної перевірки, про що 08.04.2015 складено відповідний акт.

Відповідно до положень статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу наведених норм слідує, що строк звернення до суду, а також правила його обрахунку, окрім Кодексу адміністративного судочинства України можуть бути визначені іншими нормативно-правовими актами.

Так, загальну процедуру застосування адміністративного арешту майна платника податків визначено положеннями статті 94 Податкового кодексу України з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 94.2.3 пункту 94.2. статті 94 ПК України адміністративний арешт майна платника податків, як винятковий спосіб забезпечення виконання останнім його обов'язків, визначених законом, може бути застосовано, якщо платник податків відмовляється від проведення документальної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.

Пунктом 94.4 названої статті закріплено, що арешт може бути накладено контролюючим органом на будь-яке майно платника податків, крім майна, на яке не може бути звернено стягнення відповідно до закону, та коштів на рахунку платника податків.

Згідно пункту 94.6 статті 96 ПК України арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.

Аналогічні правові приписи містяться і у Порядку застосування адміністративного арешту майна платника податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 №568 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за №1839/24371 (далі - Порядок №568), який розроблено відповідно до згаданої статті Податкового кодексу України.

Розділ VII цього Порядку визначає особливості саме застосування арешту коштів на рахунках платника податків як різновиду адміністративного арешту майна.

При цьому, згідно з пунктом 7.3 Порядку №568 для застосування арешту коштів на рахунку платника податків орган державної податкової служби подає до суду позовну заяву в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, у день прийняття рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків.

Аналізуючи наведену правову норму підзаконного нормативно-правового акту з урахуванням положень статті 99 КАС України, суд приходить до висновку щодо закріплення спеціальних строків звернення до суду з адміністративним позовом про застосування арешту коштів на рахунках платника, а саме один день - день прийняття рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків.

Аналогічна позиція викладена в інформаційному листі Вищого адміністративного суду України від 29 квітня 2013 року №642/12/13-13.

Перевіряючи дотримання позивачем строку для звернення до адміністративного суду із зазначеним вище позовом, суд приходить до наступного.

Як вбачається з документів, доданих до позовної заяви, рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків прийнято заступником начальника Переяслав-Хмельницької ОДПІ ГУ ДФС у Київській області 10 квітня 2015 року, а позовна заява подана до Київського окружного адміністративного суду лише 15 квітня 2015 року, що підтверджується штемпелем поштового зв'язку.

З огляду на викладене, а також за відсутності доказів направлення позовної заяви до суду поштою у день прийняття рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків, суд приходить до висновку про пропуск податковим органом строку звернення до суду з відповідним позовом.

Відповідно до приписів частини 1 статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Частина 2 згаданої статті закріплює, що позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

За таких підстав та з урахуванням всіх наведених обставин, а також враховуючи, що в матеріалах позовної заяви відсутні будь-які докази поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з вимогами про застосування арешту коштів на рахунках платника, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 107, 160, 165 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Переяслав-Хмельницької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про накладення арешту на рахунки у банку, - залишити без розгляду.

Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Балаклицький А. І.