Справа № 821/4783/14
Суддя: Кравець О.О.
Дата ухвалення: 2015-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2015 р.м.ОдесаСправа № 821/4783/14

Категорія: 12.3 Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді -Кравець О.О.
судді -Домусчі С.Д.
судді -Запорожан Д.В.
розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 09.01.2015 р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Херсонській області про скасування наказу в частині застосування дисциплінарного стягнення шляхом звільнення з органів внутрішніх справ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до суду із позовом до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Херсонській області та просив скасувати наказ від 27.11.2014р. №227 в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ за порушення дисципліни.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 09 січня 2015 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з постановою суду ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу, в якій вважає вказану постанову прийнятою з порушенням норм процесуального та матеріального права, просить її скасувати та прийняти нову , якою задовольнити позов .

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст.34 -39 КАС України, але до судового засідання не з'явилися , а тому суд відповідно до п.1, 2 ч.1 ст.197 КАС України розглядає справу в порядку письмового провадження.

Апеляційний суд, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 17 Закону України № 565-ХІІ від 20.12.1990 р. «Про міліцію», на службу до міліції приймаються на контрактній основі громадяни, здатні за своїми особистими, діловими і моральними якостями, освітнім рівнем, фізичною підготовкою і станом здоров'я виконувати покладені на міліцію завдання.

Згідно з частиною 1 статті 18 Закону України «Про міліцію» порядок та умови проходження служби в міліції регламентуються Положенням про проходження служби особовим складом органів внутрішніх справ, затверджуваним Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до положень ст. 25 Закону України № 565 -ХІІ , працівник міліції у межах повноважень, наданих цим Законом та іншими законодавчими актами, самостійно приймає рішення і несе за свої протиправні дії або бездіяльність дисциплінарну чи кримінальну відповідальність.

Згідно ст.14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ,затвердженого Законом України, від 22.02.2006, № 3460-IV "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" З метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено.

Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

У разі вчинення незначного порушення службової дисципліни начальник може обмежитись усним попередженням особи рядового або начальницького складу щодо необхідності суворого додержання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу, які мають дисциплінарне стягнення і знову допустили порушення службової дисципліни, дисциплінарне стягнення, що накладається, має бути більш суворим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення особою рядового або начальницького складу незначного проступку з урахуванням його нетяжкості, сумлінного ставлення цієї особи до виконання службових обов'язків, нетривалого перебування на посаді (до шести місяців) та з інших поважних причин начальник може обмежитися раніше накладеним на таку особу дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарні стягнення у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь на осіб, які мають перші спеціальні звання, і звільнення з посади на осіб, які обіймають посади найнижчого рівня, не накладаються.

Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Відповідно до п.6.3 Інструкції Про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої Наказом МВС України від 12.03.2013, № 230 ,зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2013 р. за N 541/23073, особа РНС(особи рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України) , у відношення якої проводиться службове розслідування, має право: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування;брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування;висловлювати письмові зауваження щодо об'єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка(і) його проводить(ять);відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України;за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України;оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України.

Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.

Пунктом 2.1. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в ОВС передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є: порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Згідно п/п 2.2.11 п.2.2. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в ОВС службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі застосування особою РНС спеціальних засобів або заходів фізичного впливу.

Згідно з п.8.1-8.4 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в ОВС підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються:

посада, звання, прізвище, ініціали службової особи (осіб), яка(і) проводила(и) службове розслідування;

підстави для проведення службового розслідування.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про:

обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі;

час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим;

посаду, звання, прізвище, ім'я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам;

наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками;

умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього;

вимоги законодавства або посадові обов'язки, які було порушено;

наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Також в описовій частині зазначаються відомості про залучення фахівців та дані про них, висвітлюються подані ними результати.

При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов'язаних з державною таємницею, особи РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких вказуються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу, який видав цей наказ.

У резолютивній частині висновку службового розслідування виконавцем (комісією) зазначаються:

підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення;

пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб РНС конкретних заохочень або дисциплінарних стягнень, кваліфікації отриманих тілесних ушкоджень, обставин загибелі (смерті) осіб РНС, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

У разі відсутності в начальника, який призначив службове розслідування, повноважень щодо накладення дисциплінарного стягнення в резолютивній частині висновку повинно міститися клопотання до старшого прямого начальника, який наділений відповідним правом, про накладення на особу РНС того чи іншого виду дисциплінарного стягнення.

Згідно з п.8.6 - 8.7. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в ОВС ,із затвердженим висновком службового розслідування за рішенням начальника, який призначив службове розслідування, повинен бути ознайомлений начальник органу (підрозділу) внутрішніх справ, де проходить службу працівник, стосовно якого воно проводилося.

Висновок службового розслідування підписується виконавцем (головою та членами комісії) та затверджується начальником, який призначив службове розслідування, або вищим прямим начальником.

Відповідно до 5.1. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Відповідно до пунктів 1, 11 частини 1 статті 7 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Стаття 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України передбачає, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Згідно ст.16 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ,затвердженого Законом України, від 22.02.2006, № 3460-IV Дисциплінарне стягнення накладається у строк до одного місяця з дня, коли про проступок стало відомо начальнику. У разі проведення за фактом учинення проступку службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення на осіб рядового і начальницького складу дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше одного місяця з дня закінчення службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладено, якщо з дня вчинення проступку минуло більше півроку. У цей період не включається строк проведення службового розслідування або кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Судом 1-ої інстанції було встановлено, що ОСОБА_4 з 18.02.2013р. проходив службу в Голопристанському районному відділі УМВС України в Херсонській області на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної міліції у справах дітей, має спеціальне звання лейтенант міліції, притягався до дисциплінарної відповідальності наказом №24 о/с від 07.02.2014 року та наказом №71 о/с від 12.05.2014 року - попередження про неповну посадову відповідальність,наказом №97 о/с від 06.08.2014 року - усне зауваження , наказом №96 о/с від 14.08.2014 року - зауваження, наказом № 120 о/с від 03.10.2014 року - догана та на час вчинення проступку мав не зняті дисциплінарні стягнення.

03.11.2014р. наказом начальника УМВС України в Херсонській області за №1272 було призначено службове розслідування за фактом звернення гр. ОСОБА_5 щодо спричинення працівниками міліції йому та його товаришам 02.11.2014р. у м. Голій Пристані біля кафе "Візаві" тілесних ушкоджень.

10.11.2014 року ОСОБА_4 надав особисті письмові пояснення,що з поясненнями ОСОБА_6згоден, та добавити більше нічого..

Висновком службового розслідування,затвердженим начальником УМВС України в Херсонській області 27.11.2014р ., було встановлено, що 02.11.2014р. біля кафе "Візаві", що знаходиться у м. Голій Пристані по вул. 1-го Травня, між працівниками міліції - ОСОБА_4 і ОСОБА_6 та відвідувачами кафе ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 виник конфлікт, який перетворився на бійку, в ході якої ОСОБА_6 застосував спеціальний засіб - газовий балон "Терен-4" та учасникам бійки ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, які знаходились у стані алкогольного сп'яніння, заподіяно тілесні ушкодження , таким чином працівниками міліції були застосовані спеціальні засоби та фізична сила, та в супереч вимог ст.12 Закону України "Про міліцію", п.3.2.9 наказу Міністерства внутрішніх справ України від 22.10.2012р. №940 "Про організацію реагування на повідомлення про кримінальні правопорушення, інші правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події та забезпечення оперативного інформування в органах і підрозділах внутрішніх справ України" - не довели до відома безпосереднього начальника для сповіщення прокуророві та не повідомили про це в найближчий підрозділ міліції, за результатами розслідування було запропоновано звільнити з органів внутрішніх справ лейтенанта міліції ОСОБА_4 згідно із п. "є" ст.64 (за порушення дисципліни).

Наказом начальника УМВС України в Херсонській області від 27.11.2014р за . №227 було звільнено з органів внутрішніх справ лейтенанта міліції ОСОБА_4 згідно із п."є" ст.64 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України - за порушення дисципліни, яке виразилось в недотриманні професійно-етичних вимог у поведінці в позаслужбовий час та неповідомленні керівництва і не інформуванні чергової частини Голопристанського РВ УМВС України про конфліктну ситуацію, яка мала місце 02.11.2014р. біля кафе "Візаві".

Відповідно до положень статті 18 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України Дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його накладення, не враховуючи періоду перебування особи рядового або начальницького складу у відпустці, відрядженні або її тимчасової непрацездатності. Після закінчення цього строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади та звільнення з органів внутрішніх справ, накладені на осіб рядового і начальницького складу, які тимчасово непрацездатні або перебувають у відпустці, відрядженні, виконуються після їх прибуття до місця проходження служби.

Особи, з вини яких накладені дисциплінарні стягнення не виконані без поважних причин, несуть відповідальність за цим Статутом.

У разі подання скарги виконання накладеного дисциплінарного стягнення не припиняється.

Такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні та звільнення з органів внутрішніх справ, вважаються виконаними після видання наказу по особовому складу.

Особа рядового або начальницького складу вважається такою, яка не має дисциплінарного стягнення, якщо її заохочено шляхом дострокового зняття дисциплінарного стягнення, нагороджено державною нагородою чи відзнакою Президента України або минув рік з дня накладення дисциплінарного стягнення.

Згідно п."є" ст. 64 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів Української РСР від 29 липня 1991 року № 114 особи середнього, старшого і вищого начальницького складу звільняються зі служби в запас (з постановкою на військовий облік) за порушення дисципліни.

Апеляційним судом було встановлено ,що на час винесення наказу він перебував на амбулаторному лікуванні, довідка додається, в якій вказаний період звільнення від роботи з 07.11.2014 року по 18.12.2014 року, але ж при розгляді справи судом першої інстанції вказана довідка не була надана, та не було надано заперечень щодо перебування на лікарняному та відповідно не надавався лікарняний лист.

Апеляційний суд частково погоджується із висновком суду 1-ої інстанції , про відсутність підстав для задоволення позову у повному обсязі , так як звільнення ОСОБА_4 згідно із п."є" ст.64 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України - за порушення дисципліни, під час його перебування на лікарняному з 07.11.2014 року по 18.12.2014 року не є підставою для скасування оскарженого наказу та поновлення на службі, так як закінчення строку служби в органах внутрішніх справ є безумовною підставою для припинення служби , але вважає ,що є підставою в порядку ст. 11 КАС України за аналогією правової норми , вказаної у ст.235 КЗ про П України, відповідно до ч.7 ст.9 КАС України , у зміні дати звільнення позивача на наступний день після закінчення часу перебування на лікарняному -18.12.2014 року.

Але, доводи апелянта із посиланням на факти що під час виникнення спору він не був стороною конфлікту, не хуліганив, не застосовував до учасників конфлікту ні засобів фізичного впливу, ні спеціальних засобів та безпосередньо вчинив до потерпілих неправомірних дій, - не підтверджені належними та допустимими доказами по справі та не впливають на наявність складу порушення дисципліни, яке виразилось в недотриманні професійно-етичних вимог у поведінці в позаслужбовий час та неповідомленні керівництва і не інформуванні чергової частини Голопристанського РВ УМВС України про конфліктну ситуацію, яка мала місце 02.11.2014р. біля кафе "Візаві" ,а твердження про ненадання позивачем поясненнь, в рамках дисциплінарного розслідування суперечить письмовому доказу - поясненням ОСОБА_4 від 10.11.2014 року( а/с 52) .

Відповідно до ст.159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно п.3 ч.1 ст. 198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати її та прийняти нову постанову суду.

Відповідно до п. 3. ч.1. ст. 202 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи.

На підставі викладеного, апеляційний суд вважає за необхідне скасувати постанову суду 1-ої інстанції та прийняти нову про часткове задоволення позову.

Керуючись: ч. 1 ст. 195,197,п. 3 ч.1 ст. 198, п. 3 ч. 1 ст. 202, п. 3 ч. 1 ст. 205, ст. 207, ч.5 ст. 254 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 -задовольнити частково , постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 09.01.2015 р.- скасувати.

Прийняти нову постанову:

Адміністративний позов ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Змінити дату звільнення лейтенанта міліції ОСОБА_4 згідно із п."є" ст.64 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України - за порушення дисципліни, з « 27.11.2014р.» на « 18.12.2014 року» .

У задоволенні решти позовних вимог -відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі ,та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом 20-ти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий суддя Кравець О.О.

Суддя Домусчі С.Д.

Суддя Запорожан Д.В.