Справа № 752/14084/14-а
Суддя: Шевченко Т. М.
Дата ухвалення: 2015-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №: 2-а/752/86/15
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.04.2015 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Крекотень О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області та Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Ковбасінської Галини Василівни про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправними дій (бездіяльності) та спонукання до вчинення певних дій, -

в с т а н о в и в:

у серпні 2014 року ОСОБА_1 звернувся у суд з позовом, в якому після уточнення просить визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 19 вересня 2013 року без номера, визнати протиправними дії (бездіяльність) Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Ковбасінської Г.В. при вирішенні питання належного розгляду скарги ОСОБА_1 від 20.07.2013 р., а також зобов'язати голову Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Ковбасінську Г.В. здійснити належний контроль щодо повного, всебічного та об'єктивного розгляду скарги позивача від 20 липня 2013 року відносно адвоката ОСОБА_3

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 20 липня 2013 року він звернувся до відповідача із скаргою на порушення адвокатом ОСОБА_3 правил адвокатської етики (невиправдане затягування судового процесу), присяги адвоката при здійсненні нею адвокатських обов'язків під час судового розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, інтереси якої вона представляла у суді, про усунення перешкод в користуванні майном.

Рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 19 вересня 2013 року відмовлено у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_3 за відсутності підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності та за перебігом строку для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

На думку позивача, його скарга не була належним чином перевірена, оскільки не були відібрані пояснення позивача, не була надана можливість надати додаткові документи щодо обґрунтованості скарги. ОСОБА_1 зазначає, що на стадії проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, така перевірка проведена поверхнево, без належного виконання приписів ст. 38 Закону, що призвело до необ'єктивних і упереджених висновків та незаконності рішення від 19 вересня 2013 року.

За таких підстав, позивач просив переглянути вищевказане рішення, проте листом від 06.08.2014 р. № 293 за підписом Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Ковбасінської Г.В. відмовлено у розгляді скарги з роз'ясненням права оскарження рішення від 19 вересня 2013 року до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури України або до суду.

Таку відмову позивач вважає протиправною і такою, що не відповідає приписам ст. 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тому звернувся у суд з даним позовом.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов з вищевказаних підстав.

Відповідачі в судове засідання не з» явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені судом належним чином.

Вислухавши пояснення позивача, представника позивача, дослідивши матеріали даної справи за адміністративним позовом та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном, встановлено наступне.

Відповідно до Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013 №104, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області (далі за текстом - КДКА або Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури) утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів, не ставить своїм завданням (метою) отримання прибутку, є неприбутковою професійною організацією, яка відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» діє у системі органів недержавної некомерційної професійної організації Національної асоціації адвокатів України, як регіональна форма адвокатського самоврядування, колегіальний орган, що є органом адвокатського самоврядування.

Повноваження, порядок формування та діяльність КДКА визначаються Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з'їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України (надалі - «НААУ»), актами Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України цим Положенням та Регламентом КДКА, який затверджується Радою адвокатів України та іншими актами НААУ.

Основними засадами діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є відкритість, гласність, законність, незалежність, об'єктивність, колегіальність прийняття рішень, їх обов'язковість, право на оскарження рішень КДКА у передбачених Законом випадках.

До повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить: організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, про позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з'їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України (НААУ), рішеннями Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України цим Положенням та Регламентом КДКА.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури здійснює контроль за додержанням адвокатами зобов'язань, що випливають з діючого законодавства України, Присяги адвоката України, Правил адвокатської етики та інших актів НААУ; виявляє причини та умови, що сприяли вчиненню адвокатами дисциплінарних проступків, наданню правової допомоги на низькому професійному рівні, та розробляє рекомендації стосовно заходів щодо усунення цих причин і умов.

В Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури створені кваліфікаційна палата та дисциплінарна палата.

При цьому, дисциплінарна палата розглядає скарги громадян, окремі ухвали судів, постанови суддів, постанови, подання слідчих органів, голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або її членів, заяви адвокатських об'єднань, підприємств, установ, організацій та громадян на дії адвокатів; вирішує питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, розглядає порушені з цих питань справи, приймає рішення про застосування дисциплінарного стягнення або про відмову у притягненні адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно із приписами статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 20 липня 2013 року звернувся до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області зі скаргою щодо порушення присяги адвоката України та правил адвокатської етики адвокатом ОСОБА_3 (а.с. 44)

Членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області ОСОБА_5, за дорученням голови дисциплінарної палати Гусейнової Ж.В., проведена перевірка скарги ОСОБА_1, в ході якої отримано письмові пояснення від адвоката ОСОБА_3, вивчено документи, що були додані до скарги, та пояснень адвоката.

За результатами розгляду скарги та проведеної перевірки, дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області прийнято оскаржуване рішення від 19 вересня 2014 року, яким відмовлено у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_3 за відсутністю підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності та за перебігом строку для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини 2 статті 67 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З'їздом адвокатів України 17.11.2012 року, щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Статтею 34 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" встановлено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Статтею 36 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" встановлено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

З наведених норм законодавства вбачається, що підставою для порушення дисциплінарного провадження є заява, яка містить документально підтверджені факти порушення адвокатом вимог Правил адвокатської етики, або іншого законодавства, яке регулює діяльність адвокатів.

Матеріали справі свідчать, що 20 липня 2013 року ОСОБА_1 звернувся зі скаргою щодо незаконних дій адвоката ОСОБА_3 до дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якій зазначав про порушення адвокатом ОСОБА_3 правил адвокатської етики (невиправдане затягування судового процесу), присяги адвоката при здійсненні нею адвокатських обов'язків під час судового розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_7 про усунення перешкод в користуванні майном, яка перебувала в провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області.

На думку суду, заявником не надано жодного належного доказу на підтвердження заявлених у скарзі обставин. Не надано таких доказів і під час розгляду цієї справи судом.

З оскаржуваного рішення вбачається, що адвокат ОСОБА_3 виконувала свої професійні обов'язки в рамках, наданих їй Законом, тобто представляла і захищала права, свободи та інтереси фізичних осіб.

Суд погоджується з такими висновками відповідача, зважаючи на те, що відповідно до ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені Законом, Правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Суд не приймає до уваги посилання позивача на невиправдане затягування судового процесу адвокатом ОСОБА_3, оскільки в судовому засіданні були досліджені матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном, яка була надана Васильківським міськрайонним судом Київської області. З матеріалів даної справи вбачається, що ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11 вересня 2008 року відкрито провадження у даній справі. У подальшому судові засідання, які призначалися неодноразово, відкладалися як за клопотаннями позивача ОСОБА_1 так і за клопотанням відповідача ОСОБА_4 В період з 20 січня 2009 року по 25 травня 2010 року провадження у справі було зупинено до остаточного вирішення справи за позовом ОСОБА_1 до Саливонської сільської ради Васильківського району Київської області про визнання неправомірними дій посадових осіб суб'єкта владних повноважень щодо внесення змін в державні акти на право власності на земельні ділянки в частині розміру належних позивачу та відповідачу по цій справі часток. З 08 червня 2010 року по 17 червня 2011 року провадження у справі було повторно зупинено до остаточного вирішення цивільної справи за позовом ОСОБА_1 про визнання права власності на ? частину спірної ділянки. Також вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово уточнював свої позовні вимоги. Ухвалою від 25 травня 2012 року провадження у справі зупинено у зв'язку з призначенням будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2013 року залишена без розгляду зустрічна позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2013 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Постановлено зобов'язати ОСОБА_4 усунути перешкоди у користуванні майном шляхом виселення її з кімнати № 1-3, площею 11,8 кв.метри будинку по АДРЕСА_1 та вселити до вказаної кімнати ОСОБА_1 Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1000 грн. та судові витрати.

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 13 серпня 2013 року рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2013 року скасовано в частині відмови в задоволенні позову про зобов'язання передати ключі від замка до вхідних дверей, а також в частині стягнення моральної шкоди. Постановлено зобов'язати ОСОБА_4 передати ОСОБА_1 ключі від замка до вхідних дверей будинку АДРЕСА_1 та стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 5000 грн. моральної шкоди.

Відповідно до п.3 ст. 6 Правил адвокатської етики (надалі - Правила), адвокат зобов'язаний не допускати у своїй професійній діяльності компромісів, що впливали б на його незалежність з метою догодити клієнту, якщо такі компроміси розходяться із законними інтересами клієнта та перешкоджають належному здійсненню адвокатської діяльності.

Згідно із п.2 ст. 11 Правил, адвокат зобов'язаний надавати правову допомогу клієнта, здійснювати їх захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, досконалість в урахуванні всіх обставин, що стосується доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.

За змістом ч. 1 ст. 8 Правил, адвокат зобов'язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнтів перед своїми власними інтересами, інтересами колег, партнерів, співробітників, законних представників клієнтів або їх опікунів, піклувальників та інших осіб, а також перед будь-якими іншими міркуваннями.

Відповідно до ч.2 ст, 27 Правил, адвокат зобов'язаний використати всі розумно необхідні і допустимі йому законні засоби для надання ефективної правової допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.

В матеріалах вищевказаної справи відсутні належні та допустимі в розумінні статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України докази, на підтвердження того, що адвокат ОСОБА_3 порушила правила адвокатської етики. Також у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що адвокат ОСОБА_3 порушила присягу адвоката.

На думку суду, в контексті наведених вище вимог Правил адвокатської етики, критерій добросовісності адвоката при наданні ним правової допомоги, зобов'язує останнього, з урахуванням всіх обставин та можливих правових наслідків, використовувати всі надані йому законодавством можливості з метою захисту прав клієнта та належного виконання власних професійних обов'язків.

Суд критично оцінює доводи позивача про те, що на стадії проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката така перевірка проведена поверхнево.

Отже посилання позивача про порушення правил адвокатської етики та присяги адвоката не підтверджується жодним належними та допустимими доказами.

Згідно з вимогами статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оскільки відповідачем прийнято рішення від 19 вересня 2013 року в межах чинного законодавства, відтак позовну вимогу про визнання протиправним та скасування вказаного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 19 вересня 2013 року слід залишити без задоволення.

У зв'язку з тим, що суд дійшов до висновку про відсутність порушень в діях відповідачів, не підлягають задоволенню й інші позовні вимоги ОСОБА_1, які на думку суду, є похідними.

Керуючись статтями 69, 70, 71, та 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області та Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської облаті Ковбасінської Галини Василівни про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправними дій (бездіяльності) та спонукання до вчинення певних дій - відмовити.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя