Справа № 404/288/15-а
Суддя: Кулінка Л. Д.
Дата ухвалення: 2015-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 404/288/15-а
Номер провадження 2-а/404/151/15
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2015 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

при секретарі Гусак А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді справу за адміністративним позовом ОСОБА_1, до Кіровоградської міської ради, Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради, секретаря Кіровоградської міської ради Марковського Івана Івановича, про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасувати рішення Кіровоградської міської ради від 16.12.2014 року № 3741 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради за порушення Присяги посадової особи місцевого самоврядування»; поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради з 16.12.2014 року; стягнення з виконавчого комітету Кіровоградської міської ради за рахунок місцевого бюджету - міського бюджету м. Кіровограда на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з розрахунку 316,70 грн. за один день вимушеного прогулу за період з 16.12.2014 року по день прийняття рішення по суті позовних вимог. Заявою (а.с. 97-98) позовні вимоги в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу уточнено та заявлено до стягнення 25652,70 грн. з розрахунку 316,70 грн. за один день вимушеного прогулу за період з 16.12.2014 року по 10.04.2015 року, однак остаточна сума стягнення заявлена на день прийняття судового рішення.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 16.12.2014 року Кіровоградська міська рада прийняла рішення № 3741 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради за порушення Присяги посадової особи місцевого самоврядування». Позивач вважає, що дане рішення є незаконним, протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а ОСОБА_1 має бути поновлено на роботі та стягнуто на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу. Рішення № 3741 Кіровоградської міської ради прийнято на підставі пояснювальної записки до проекту № 3955 рішення Кіровоградської міської ради. Викладені у пояснювальній записці обставини не відповідають дійсності, доказами не підтверджені, крім того, жодним чином не можуть бути підставою для звільнення особи з посади за порушення Присяги посадової особи місцевого самоврядування. Належних та допустимих доказів допущення позивачем грубих порушень законодавства при здійсненні повноважень заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради не наведено. Крім того, при звільненні з посади ОСОБА_1 допущено ряд порушень чинного законодавства, а звільнення останнього здійснено суто з політичних мотивів та в порушення норм трудового законодавства вчинено під час перебування позивача на лікарняному.

Представник позивача позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві.

Представник відповідачів проти задоволення позовних вимог заперечив та просив відмовити в задоволенні позову, про що надав суду письмові заперечення (вх. № 7437 від 04.03.2015 року, а.с. 39-45), в обґрунтування яких зазначено, що подаючи позовну заяву, позивач зазначає лише на порушення відповідачами порядку прийняття рішення Кіровоградської міської ради № 3741 від 16.12.2014 року. При цьому, позивачем не доведено чи є рішення вірним по суті та які саме норми закону були порушені. Позивач був затверджений Кіровоградською міською радою на посаду заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, як такий, що не пройшов спеціальну перевірку на момент прийняття рішення, як того вимагає законодавство, що і стало підставою для прийняття розпорядження № 124-к від 16.06.2014 року «Про прийняття ОСОБА_1І.». Крім того, заступник міського голови з питань діяльності виконавчого органу ради може бути достроково звільнений з посади за рішенням ради, по результатах проведення голосування. Питання про його звільнення може бути винесено на розгляд ради на вимогу міського голови. Також, твердження позивача, що його прийнято на роботу розпорядженням від 16.06.2014 року № 124-к, а звільнено за відсутності такого розпорядження та за наявності лише оскаржуваного рішення не має правових підстав, як і те, що йому на момент звільнення не надано копію наказу про звільнення. Дане твердження позивач не відповідає дійсності, оскільки копію оскаржуваного рішення позивач отримав особисто 22.12.2014 року. Таким чином, підстави для задоволення позовних вимог, на які посилається позивач є безпідставними та необґрунтованими, а прийняте рішення таким, що відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того, відносини, що виникають у сфері публічної служби (насамперед, це служба в органах державної влади і місцевого самоврядування), є предметом регулювання конституційного і адміністративного права та законодавства. Трудове законодавство може застосовуватися до них лише субсидіарно, але від цього вони не перестають бути відносинами публічної служби і не стають трудовими, а тому звільнення під час лікарняного допускається.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши думку представників сторін, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 17.06.2014 року прийнятий на посаду заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, як такий, що пройшов спеціальну перевірку та затверджений на цій посаді Кіровоградською міською радою, про що свідчить запис № 24 в трудовій книжці, серії БТ-І № 7199279, внесений на підставі рішення міської ради від 03.06.2014 року № 3144 та розпорядження від 16.06.2014 року № 124-к (а.с. 11) та розпорядження Кіровоградської міської ради № 124-к від 16.06.2014 року (а.с. 47). 17.06.2014 року позивач прийняв Присягу посадової особи місцевого самоврядування (а.с. 104).

Рішенням Кіровоградської міської ради № 3741 від 16.12.2014 року «Про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради за порушення Присяги посадової особи місцевого самоврядування» (а.с. 10, 48) визнано незадовільною роботу заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради ОСОБА_1. Звільнено ОСОБА_1 з посади заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради 16.12.2014 року за порушення Присяги посадової особи місцевого самоврядування (абзац другий частини першої статті 20 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»).

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Зокрема, прийняття та припинення служби в органах місцевого самоврядування здійснюється відповідно до умов, визначених Законом України «Про службу в органах місцевого самоврядування» та Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

За статтею 11 України «Про службу в органах місцевого самоврядування» громадяни України, які вперше приймаються на службу в органи місцевого самоврядування (за винятком посад, зазначених в абзаці другому частини першої статті 10 цього Закону), у день прийняття відповідного рішення складають Присягу такого змісту: «Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити громаді та народові України, неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, сприяти втіленню їх у життя, охороняти права, свободи і законні інтереси громадян, сумлінно виконувати свої посадові обов'язки».

У відповідності до пункту 1 частини 1 статті 20 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» крім загальних підстав, передбачених Кодексом законів про працю України служба в органах місцевого самоврядування припиняється на підставі і в порядку, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» цим та іншими законами України, а також у разі порушення посадовою особою місцевого самоврядування Присяги, передбаченої статтею 11 цього Закону.

Складаючи Присягу, посадова особа органу місцевого самоврядування покладає на себе не тільки певні службові зобов'язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. У зв'язку з цим, як порушення Присяги слід розуміти скоєння посадовою особою органу місцевого самоврядування проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов'язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органу місцевого самоврядування та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов'язків.

Звільнення за порушення присяги може мати місце лише тоді, коли посадова особа органу місцевого самоврядування скоїла проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов'язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до приниження органу місцевого самоврядування та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов'язків. Тобто, звільнення за порушення присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Звільнення зі служби в органах місцевого самоврядування за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності особи, яка вчинила діяння, несумісне з посадою. Тому, рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення зі служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з (отриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 21.05.2013 року, 04.06.2013 року, 30.09.2014 року (№№ 21-403а12, 21-167а13, 21-415а14 відповідно).

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 року № 950 затверджено Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 7 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 р. № 950 (далі - Порядок), особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право: 1) отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; 2) надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; 3) звертатися з клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, видань, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування; 4) подавати у письмовій формі зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять; 5) звертатися з обґрунтованим клопотанням у письмовій формі до керівника органу державної влади, який приймає рішення щодо складу комісії з проведення службового розслідування, про виведення з її складу осіб, які особисто заінтересовані в результатах такого розслідування. Про прийняте за результатами розгляду клопотання рішення письмово повідомляється особа, уповноважена на виконання функцій де або місцевого самоврядування.

Згідно п. 8 Порядку за результатами службового розслідування члени комісії складають акт, у якому зазначаються: факти і суть звинувачень або підозри, які стали підставою для проведення службового розслідування, посада, прізвище, ім'я та по батькові, рік народження, освіта, термін служби у органі державної влади і перебування на займаній посаді особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, результати щорічної оцінки виконання особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, покладених на неї завдань та обов'язків, види заохочення та дисциплінарного стягнення, а також ступінь участі у виконанні окремих доручень (завдань); заяви, клопотання, пояснення та зауваження особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, обґрунтована інформація про їх відхилення чи задоволення; висновки службового розслідування, обставини, що пом'якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, що знімають з особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, безпідставні звинувачення або підозру; обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та притягнення у разі необхідності винних осіб до відповідальності згідно із законодавством. У разі прийняття рішення щодо притягнення особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, до відповідальності комісія пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законодавством. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення члени комісії повинні враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. У разі виявлення корупційного правопорушення комісія вносить пропозицію щодо надіслання акта службового розслідування до спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції. Члени комісії мають право викласти свою окрему думку, про що до акта додається відповідний документ.

Пунктом 9 Порядку визначено, що акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу державної влади (посадової особи), який прийняв рішення щодо проведення службового розслідування, в одному примірнику. Перед поданням на розгляд з актом службового розслідування ознайомлюються особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, та керівник органу, в якому вона працює. Про дату і місце ознайомлення з актом службового розслідування зазначені особи повідомляються за день до його проведення. Під час ознайомлення з актом службового розслідування зазначені особи можуть висловити свої зауваження, які додаються до акта. У разі коли під час ознайомлення з актом службового розслідування до нього не висловлені зауваження або зазначені особи не прибули у визначений для ознайомлення час без поважних причин та не повідомили комісії про причини своєї відсутності у день ознайомлення, акт службового розслідування вважається таким, що не має зауважень, про що складається відповідний акт, який додається до акта службового розслідування. Особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проведено службове розслідування, повинна підписати акт службового розслідування, а у разі відмови її підписати члени комісії складають відповідний акт, який додається до акта службового розслідування. У разі відсутності під час підписання акта службового розслідування члена комісії причина його відсутності зазначається в акті. Знімати копії з акта службового розслідування до подання його на розгляд керівника органу державної влади (посадової особи), який прийняв рішення щодо проведення службового розслідування, забороняється.

За приписами п. 10 Порядку на вимогу керівника органу державної влади (посадової особи), якому доручено проведення службового розслідування, голови або членів комісії чи особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої проводилося службове розслідування, акт повинен розглядатися в їх присутності. За результатами розгляду керівник органу державної влади (посадова особа), який прийняв рішення щодо проведення службового розслідування, приймає в десятиденний термін з дати надходження акта службового розслідування відповідне рішення, з яким ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося службове розслідування. У разі коли службове розслідування проводилося стосовно особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, призначення (або погодження призначення) якої здійснюється Президентом України або Кабінетом Міністрів України, керівник органу державної влади, у якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (або посадова особа, яка спрямовує і координує діяльність цього органу), вносить пропозиції разом з проектом відповідного акта щодо притягнення зазначеної особи до відповідальності. За матеріалами службового розслідування особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути притягнута до відповідальності згідно із законодавством.

Відповідно до п.п. 11, 12 Порядку акт службового розслідування з відповідними документами зберігається в органі державно якому доручено проведення службового розслідування.

Однак при прийнятті рішення Кіровоградської міської ради № 3741 від 16.12.2014 року «Про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради за порушення Присяги посадової особи місцевого самоврядування» службове розслідування стосовно ОСОБА_1, уповноваженого на виконання функцій місцевого самоврядування не проводилось, акт службового розслідування не складався.

Пояснювальна записка до проекту рішення міської ради «Про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради з мотиву порушення ним Присяги посадової особи місцевого самоврядування» (а.с. 46), на підставі якої прийнято рішення від 16.12.2014 року № 374 не містить дати її складання, не зазначена особа, яка її складала, на підставі яких матеріалів, не зазначено доказів на підтвердження обставин викладених в пояснювальній записці, вказані в записці порушення викладені не конкретно. Також в матеріалах справи відсутні відомості про ознайомлення позивача з даною пояснювальною запискою, що в свою чергу позбавило його можливості надати пояснення або заперечення щодо обставин викладених в ній.

На підтвердження фактів порушення позивачем Присяги посадової особи місцевого самоврядування, представником відповідачів надано суду титульний список на капітальний ремонт доріг на 2014 рік (а.с. 147), в якому зазначений план (послідовність) виконання капітального ремонту доріг, у тому числі виготовлення проектно-кошторисної документації. Також, надано титульний список до Програми будівництва, реконструкції, ремонту доріг та експлуатації дорожньої системи в місті Кіровограді на 2014 рік (а.с. 148-151). Представник відповідачів на вказані документи посилається, що ОСОБА_1, перебуваючи на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, порушив послідовність виділення коштів на ремонт доріг, а саме: замість вул. Варшавської, відремонтовано вул. Десантників.

Проте, суд вважає посилання представника відповідачів на зазначені докази необґрунтованими, оскільки з вищевказаних титульних листів незрозуміло чи були взагалі виділені кошти на ремонт дороги по вул. Десантників, а також не надано доказів що дорога по даній вулиці не потребувала ремонту, не зазначено чи є позивач розпорядником виділених коштів. Також, ОСОБА_1 лише погоджував титульний список до Програми будівництва, реконструкції, ремонту доріг та експлуатації дорожньої системи в місті Кіровограді на 2014 рік, при цьому, складали його та затверджували інші особи, які до відповідальності не притягувались.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 внаслідок загального захворювання звільнений від роботи з 15.12.2014 року по 20.12.2014 року, про що свідчить листок непрацездатності, серії АГН № 254257, виданий 15.12.2014 року Комунальним закладом «Центр первинної медико-санітарної допомоги» № 1 м. Кіровограда» (а.с. 12).

В зв'язку із застосуванням норми трудового законодавства (така можливість прямо передбачена у спеціальному законі), відповідач мав дотримати і гарантій, визначених частиною 3 статті 40 Кодексу законів про працю України, якою встановлено недопустимість звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності.

Оскільки ОСОБА_1 звільнений у період тимчасової непрацездатності, то захист його права на публічну службу шляхом поновлення на попередній роботі є законним та обґрунтованим.

Аналогічна правова позиція викладена в аналітичній довідці Вищого адміністративного суду України «Про вивчення та узагальнення практики розгляду адміністративними судами спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби» від 01.02.2009 року.

Таким чином, суд дійшов висновку, що рішення про звільнення позивача саме за порушення Присяги необґрунтоване, тобто прийняте без урахування усіх обставин, що мали значення для його прийняття. Відповідачем не дотримана процедура звільнення, що призвело до обмеження рівня юридичних гарантій захисту прав позивача в процедурі застосування до нього такого виду відповідальності, порушено вимоги трудового законодавства, а відтак позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Кіровоградської міської ради від 16.12.2014 року № 3741, поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради з 16.12.2014 року є законними, обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 233 Кодексу законів про працю України визначено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Відповідно до частини 2 статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про оплату праці» № 13 від 24.12.1999 року в пункті 21 роз'яснено, що при визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 (з наступними змінами і доповненнями). Цей нормативний акт не застосовується лише тоді, коли середня заробітна плата визначається для відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров'я, та призначення пенсії.

За довідкою про доходи № 03/38 від 06.01.2015 року, наданої відділом бухгалтерського обліку виконавчого комітету Кіровоградської міської ради, загальна сума доходу ОСОБА_1, який працював в апараті виконавчого комітету Кіровоградської міської ради на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів, за період з червня 2014 року по грудень 2014 року становить 39002,29 грн. (а.с. 50).

Згідно розрахунку середньої заробітної плати ОСОБА_1 № 04/38 від 06.01.2015 року, відділу бухгалтерського обліку виконавчого комітету Кіровоградської міської ради, ОСОБА_1 звільнений 16.12.2014 року. Протягом жовтня та листопада 2014 року працівник не працював жодного робочого дня. До розрахунку беруться попередні два місяці - серпень та вересень. Таким чином, середньоденна заробітна плата позивача становить 316,70 грн. (а.с. 13, 51).

За таких обставин, з відповідача, виконавчого комітету Кіровоградської міської ради за рахунок місцевого бюджету - міського бюджету м. Кіровограда підлягає стягненню на користь позивача 26602,80 грн. середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 17.12.2014 року по 17.04.2015 року з розрахунку (84 дні х 316,70 грн. = 26602,80 грн.).

На підставі викладеного, керуючись Постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 року № 950; Законом України «Про службу в органах місцевого самоврядування», ст.ст. 233, 235 Кодексу законів про працю України; ст.ст. 6-11, 69-71, 160-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1, задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської міської ради від 16.12.2014 року № 3741 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради за порушення Присяги посадової особи місцевого самоврядування».

Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради з 16.12.2014 року.

Стягнути з виконавчого комітету Кіровоградської міської ради за рахунок місцевого бюджету - міського бюджету м. Кіровограда на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з розрахунку 316,70 грн. за один день вимушеного прогулу за період з 17.12.2014 року по 17.04.2015 року у розмірі 26602,80 грн.

Постанову суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради та виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах платежу за один місяць підлягає виконанню негайно.

Постанова суду набирає законної сили у порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі, протягом десяти днів з дня проголошення постанови суду, апеляційної скарги через Кіровський районний суд м. Кіровограда, з одночасним надсиланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда Л. Д. Кулінка