Справа № 817/1122/15
Суддя: Недашківська К. М.
Дата ухвалення: 2015-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

20 квітня 2015 року Справа № 817/1122/15 м. Рівне

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Недашківська К.М., розглядаючи матеріали адміністративного позову Релігійної громади святої рівноапостольної Марії Магдалини УПЦ Київського патріархату до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області та фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, та перевіривши на предмет відповідності позовної заяви вимогам статей 105, 106 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВСТАНОВИВ:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Релігійної громади святої рівноапостольної Марії Магдалини УПЦ Київського патріархату (далі іменується - позивач) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі іменується - відповідач 1) та фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 (далі іменується - відповідач 2), в якому позивач просить суд визнати протиправними дії Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області щодо реєстрації Декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 20 листопада 2014 року № РВ 53 (будівлі церкви с. Бадівка Острозького району Рівненської області); та визнати протиправними дії фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 щодо видачі технічного паспорту на будівлю церкви с. Бадівка Острозького району Рівненської області, інвентаризаційна справа № 0711-4/41.

За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 107 КАС України, суд встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України, у позовній заяві зазначається, зокрема, зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

Частина 4 статті 105 КАС України встановлює, що адміністративний позов може містити вимоги про скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; виконання зупиненої чи невчиненої дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Частина 1 статті 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до частини 2 статті 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: 1) спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; 2) спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; 3) спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; 4) спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; 5) спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України; 6) спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; 7) спори фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації.

Відповідачем може бути суб'єкт владних повноважень, який своїм рішенням, дією або бездіяльністю порушив або міг порушити права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин.

Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 3 КАС України, суб'єктом владних повноважень виступає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова або службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №8 визначено, що законодавством не містить визначення терміну «публічно-правовий спір». Для розгляду спору адміністративним судом необхідно встановити його публічно-правовий зміст (характер). Для з'ясування характеру спору суди повинні враховувати, що протилежним за змістом є приватноправовий спір. Це означає, що в основі розмежування спорів лежить поділ права на публічне та приватне.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб'єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Позивач звернувся до адміністративного суду з вимогою, в тому числі про визнання протиправними дій фізичної особи - підприємця ОСОБА_2, який не є суб'єктом владних повноважень, а тому така вимога до зазначеного відповідача не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Окрім того, відповідно до частини 5 статті 106 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Поданий до суду адміністративний позов підписаний Головою парафіяльної ради ОСОБА_3, проте суду не надано жодних документів на підтвердження повноважень даної особи (протокол обрання, наказ про призначення, тощо).

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі іменується - Закон України №3674-VI), який набрав чинності з 01.11.2011.

За приписами частини 1 статті 4 Закону України №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру - 0,06 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до положень статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» встановлено з 1 січня 2015 року мінімальну заробітну плату в місячному розмірі 1218 грн. 00 коп., тобто за подання адміністративного позову немайнового характеру розмір судового збору становить 73 грн. 08 коп. (0,06 х 1218,00).

Відповідно до листа Державної судової адміністрації України від 10.11.2011 №12-6621/11 (із змінами і доповненнями, внесеними листом Державної судової адміністрації України від 16.08.2013 №12-4618/13), у платіжному документі про сплату судового збору у графі «призначення платежу» вказується: «Судовий збір за позовом ________________ (П. І. Б. чи назва установи, організації позивача), _______________ (назва суду, де розглядається справа), код ЄДРПОУ ______________ (суду, де розглядається справа)». Реквізити для сплати судового збору при поданні адміністративних позові до Рівненського окружного адміністративного суду розміщені на офіційному веб-порталі Судової влади України.

Позивач при поданні позовної заяви надав квитанції №231 та №227 від 10.04.2015 про сплату судового збору у розмірі 121 грн. 00 коп. та 146 грн. 00 коп. відповідно, вказавши отримувача - Державна судова адміністрація України, код - НОМЕР_1, що не відповідає фактичним реквізитам сплати судового збору при зверненні до Рівненського окружного адміністтивного суду.

Таким чином, позивачем не надано суду належних доказів сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Тому, позивачу слід усунути недоліки позовної заяви, шляхом подання адміністративного позову з викладенням прохальної частини позовної заяви у відповідності статті 105 Кодексу адміністративного судочинства України; документа на підтвердження повноважень голови парафіяльної ради ОСОБА_3; доказів зарахування сплаченого судового збору на рахунок Рівненського окружного адміністративного суду або оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 73 грн. 08 коп. за наступними реквізитами: отримувач коштів: УДКСУ у м. Рівному (м. Рівне) 22030001; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38012714; банк отримувача: ГУ ДКСУ у Рівненській області; код банку отримувача (МФО) 833017; рахунок отримувача: 4002; код класифікації доходів бюджету: 22030001; призначення платежу: судовий збір, за позовом ___ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Рівненський окружний адміністративний суд, .

Враховуючи наведене та керуючись статтями 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Релігійної громади святої рівноапостольської Марії Магдалини УПЦ Київського патріархату до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області та фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про визнання дій протиправними - залишити без руху.

Надати Релігійній громаді святої рівноапостольської Марії Магдалини УПЦ Київського патріархату строк для усунення недоліків позовної зави до 07 травня 2015 року .

Роз'яснити Релігійній громаді святої рівноапостольської Марії Магдалини УПЦ Київського патріархату, що згідно з пунктом 1 частини 3 статті 108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо, зокрема, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Копію даної ухвали надіслати Релігійній громаді святої рівноапостольської Марії Магдалини УПЦ Київського патріархату.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя К.М. Недашківська