Справа № 804/14178/14
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2015-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

26 березня 2015 рокусправа № 804/14178/14

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Бишевської Н.А.

суддів: Добродняк І.Ю Семененка Я.В.

за участю секретаря судового засідання: Новошицької О.О.

без представників сторін;

прокурора: Осенюк М.М. (довіреність від 25.03.2015 р.)

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля"

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 р. у справі № 804/14178/14

за позовом Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля"

до Прокуратури Кіровського району м. Дніпропетровська, Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України

про встановлення відсутності компетенції, -

ВСТАНОВИВ:

"09" вересня 2014 р. Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" звернулось до суду з адміністративним позовом до Прокуратури Кіровського району м.Дніпропетровська, Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України в якому просило встановити відсутність компетенції (повноважень) у відповідачів на звернення до суду з позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю у Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України закріплених нормативно-правовими актами повноважень на звернення до суду з позовними заявами. Прокурор так само, на думку позивача, не може представляти в суді інтереси особи, так як не має необхідного обсягу правомочностей.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 р. у справі № 804/14178/14 в задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" до Прокуратури Кіровського району м.Дніпропетровська, Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України про встановлення відсутності компетенції - відмовлено.

Постанову суду мотивовано встановленням наявності у відповідача - Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України, повноважень щодо звернення до суду, в рамках процедури контролю та нагляду за енергозбереженням.

Не погодившись з постановою суду, Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Павлоградвугілля" подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 р. у справі № 804/14178/14, як таку що винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги повністю повторюють правове обґрунтування заявлених позовних вимог. Скаржник наполягає, на відсутності у відповідача права звернення до суду, оскільки нормативне закріплення правосуб'єктності Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України, і даним Положенням такого права відповідачу не надано.

Сторони по справі про час і місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

До судового засідання з'явився прокурор відділу представництва інтересів громадян і держави в судах прокуратури Дніпропетровської області.

Представники позивача та відповідача до судового засідання не з'явились. Жодних клопотань, повідомлень про причини неявки до суду не надходило, підстави їх відсутності суду не повідомлені.

З урахуванням наявних в справі матеріалів, нез'явлення в судове засідання представників позивача та відповідача не перешкоджає розгляду скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що прокурором Кіровського району м. Дніпропетровська в інтересах держави в особі Державної інспекції з енергозбереження до Відкритого акціонерного товариства «Павлоградвугілля» пред'явлено позов предметом якого є стягнення з ВАТ «Павлоградвугілля» підвищеної плати за нераціональне використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів, визначеною Постановою №15-5/3.12-126.

Так підставою винесення Постанови №15-5/3.12-126 стало проведення перевірки державним інспектором територіального управління державної інспекції з енергозбереження по Дніпропетровській області від 04 грудня 2009 р. на предмет раціонального використання паливно-енергетичних ресурсів на Відкритому акціонерному товаристві «Павлоградвугілля», виробничо-структурний підрозділ «Шахта «Ювілейна». За наслідками проведення перевірки складено акт №15-5/3.21-136 від 04.12.2009 р. в якому відображено нераціональне використання ВАТ «Павлоградвугілля» газу та інших паливно-енергетичних ресурсів за рахунок недотримання технологічної дисципліни, а саме:

- перевитрати електроенергії водовідливними установами внаслідок низького ККД насосу - 8,1 тис. кВт.г/рік;

- перевитрати активної електричної енергії перевищення фактичних зовнішніх видатків повітря системи вентиляції над розрахунковими - 12,45 тис.кВт.г/рік;

Загальна кількість перевитраченої електроенергії в наслідок нераціонального використання паливно-енергетичних ресурсів в грошовому еквіваленті становить 20 200,65 грн.

Вищевказана сума в строки встановлені постановою №15-5/3.12-126 протягом 30 днів з моменту її винесення Відкритим акціонерним товариством «Павлоградвугілля» сплачена не була, внаслідок чого прокурором Кіровського району м. Дніпропетровська в інтересах держави в особі Державної інспекції з енергозбереження подано позовну заяву до суду щодо примусового стягнення в дохід Державного бюджету України 20 200,65 грн.

Не погодившись за такими діями прокурора, ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (правонаступник на теперішній час ВАТ «Павлоградвугілля») подано адміністративний позов в якому позивач просить встановити відсутність компетенції відповідача на звернення з позовом до суду.

Саме наявність права органу прокуратури в інтересах Державної інспекції з енергозбереження на звернення до суду з позовом до ВАТ «Павлоградвугілля» є предметом спору який передано на вирішення суду.

Згідно Указу Президента №462/2011 від 13.04.2014 року «Про державне агентство з енергоефективності та енергозбереження України» правонаступником Державної інспекції з енергозбереження України є Державне агентство з енергозбереження та енергоефективності.

Правові, економічні, соціальні та екологічні основи енергозбереження для всіх підприємств, об'єднань та організацій, розташованих на території України, а також для громадян, визначає Закон України №74/94-ВР від 01.07.1994 «Про енергозбереження».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про енергозбереження» метою законодавства про енергозбереження є регулювання відносин між господарськими суб'єктами, а також між державою і юридичними та фізичними особами у сфері енергозбереження, пов'язаної з видобуванням, переробкою, транспортуванням, зберіганням, виробленням та використанням паливно-енергетичних ресурсів, забезпечення заінтересованості підприємств, організацій та громадян в енергозбереженні, впровадженні енергозберігаючих технологій, розробці і виробництві менш енергоємних машин та технологічного обладнання, закріплення відповідальності юридичних і фізичних осіб у сфері енергозбереження.

Відповідальність юридичних і фізичних осіб у сфері енергозбереження знайшла закріплення в ст. 17 Закону України «Про енергозбереження» (в редакції яка діяла на момент звернення прокурора Кіровського району м. Дніпропетровська в інтересах держави з позовною заявою до ВАТ «Павлоградвугілля») відповідно до якої економічні санкції накладаються за:

а) марнотратне витрачання та прямі втрати паливно-енергетичних ресурсів;

б) несвоєчасне проведення експертного обстеження використання паливно-енергетичних ресурсів, за їх споживання понад показники питомих витрат, визначених системою стандартів, а до введення системи стандартів у дію - нормами питомих витрат енергоресурсів, а також за невідповідність показників когенераційних установок кваліфікаційним показникам;

в) невиконання чи несвоєчасне виконання приписів органів державного управління енергозбереженням щодо усунення фактів марнотратного витрачання паливно-енергетичних ресурсів.

За перевитрати паливно-енергетичних ресурсів понад встановлені показники норм питомих витрат суб'єкти господарювання сплачують збір за перевитрати паливно-енергетичних ресурсів (енергетичний збір) у розмірі 200 відсотків вартості перевитрачених ресурсів. До обсягу перевитрат паливно-енергетичних ресурсів, на які нараховується енергетичний збір, не включається обсяг видів палива та паливно-енергетичних ресурсів, отриманих суб'єктом господарювання з альтернативних джерел енергії.

Економічні заходи для забезпечення енергозбереження передбачають, зокрема, п. «е» ст. 15 Закону України «Про енергозбереження» введення плати за нераціональне використання паливно-енергетичних ресурсів у вигляді надбавок до діючих цін та тарифів залежно від перевитрат паливно-енергетичних ресурсів щодо витрат, встановлених стандартами та згідно п. «є» застосування економічних санкцій за марнотратне витрачання палива та енергії внаслідок безгосподарної або некомпетентної діяльності працюючих.

Надаючи правовий аналіз вищевикладеному можливо зробити висновок, що законодавством передбачена юридична відповідальність суб'єктів господарювання за нераціональне використання паливно-енергетичних ресурсів з застосуванням економічних санкцій. Право на застосування економічних санкцій у вигляді надбавок до діючих цін і тарифів покладено на Державне агентство з енергоефективності та енергозбереження України.

Відповідно до Постанови №935 «Про організацію державного контролю за ефективним (раціональним) використанням паливно-енергетичних ресурсів» у разі прийняття рішення про застосування економічних санкцій, передбачених Законом України "Про енергозбереження", та за наявності підстав для їх застосування, визначених зазначеним Законом, видається постанова, яка підписується начальником Інспекції або уповноваженим ним керівником її територіального органу.

При цьому законодавець чітко визначає механізм сплати коштів визначених постановою про застосування економічних санкцій до підприємств, які не раціонально перевитратили енергетичні ресурси.

Так відповідно до Постанови №935 «Про організацію державного контролю за ефективним (раціональним) використанням паливно-енергетичних ресурсів» юридична особа повинна сплатити кошти в обсязі, визначеному постановою, не пізніше ніж протягом тридцяти днів після її надходження, а у разі оскарження - не пізніше ніж протягом п'ятнадцяти днів після прийняття рішення про залишення скарги без задоволення.

Юридична особа зобов'язана у п'ятиденний строк після внесення платежу письмово повідомити Інспекцію чи її територіальний орган про сплату коштів та подати копію платіжного доручення.

При цьому вищевказаною постанови №935 «Про організацію державного контролю за ефективним (раціональним) використанням паливно-енергетичних ресурсів» передбачається сплата коштів визначених в постанові в добровільному порядку, проте у випадку не сплати протягом 30 днів підвищеної плати за нераціонально перевитрачену енергію можливим є стягнення цієї суми у судовому порядку.

Отже, положення Постанови №935 «Про організацію державного контролю за ефективним (раціональним) використанням паливно-енергетичних ресурсів» є ключовими при визначенні компетенції Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України на звернення до суду у встановлених законом випадках.

Таким чином доводи скаржника про відсутність правосуб'єктності Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України на звернення до суду спростовуються приписами Постанови №935 «Про організацію державного контролю за ефективним (раціональним) використанням паливно-енергетичних ресурсів».

Оскільки визначено право Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України на звернення до суду у встановлених законом випадках, то і представництво відповідача- прокурора в інтересах держави є можливим і узгоджується з положеннями ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру».

Представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом (ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру»).

За наявності правосуб'єктності Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження Україні на звернення до суду, представництво прокуратурою інтересів держави в суді в особі відповідача є цілком правомірним і відповідає нормам чинного законодавства, а саме представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді, полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом за змістом статті 36-1 Закону України «Про прокуратуру».

Підсумовуючи вищевикладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, щодо правомірності здійснення прокурором Кіровського району м. Дніпропетровська представництва в інтересах держави в особі Державної інспекції з енергозбереження та звертатися до суду з вимогою про стягнення з позивача в дохід Державного бюджету України економічних санкцій в сумі 20 021,98 грн. і тому приходить до висновку, що судом першої інстанції цілком правомірно винесено постанову про відмову в задоволені адміністративного позову.

Звідси, доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 196, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 р. у справі № 804/14178/14 - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 р. у справі № 804/14178/14 - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 КАС України та може бути оскаржена відповідно до ст. 212 КАС України.

Головуючий: Н.А. Бишевська

Суддя: І.Ю. Добродняк

Суддя: Я.В. Семененко