Справа № 451/151/15-а
Суддя: Мулявка О. В.
Дата ухвалення: 2015-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №451/151/15-а
Провадження № 2-а/451/9/15
УХВАЛА

судового засідання

22 квітня 2015 року

Колегія суддів Радехівського районного суду Львівської області

у складі: головуючого-судді Мулявка О.В.

суддів Семенишин О.З. та Крета А.І.

при секретарі Кріса М.М.

з участю представників: позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду м.Радехів адміністративний позов ОСОБА_3 до Радехівської районної ради Львівської області про визнання незаконними рішень та їх скасування, -

ВСТАНОВИЛА:

Представник позивача, озвучивши свою позицію в судовому засіданні та додавши у письмовому вигляді, із посиланням на п.4 ч.1 ст.27 КАС України та практику Європейського суду з прав людини, заявив клопотання про відвід колегії суддів, зазначаючи, що існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості суддів. Окрім цього, наголосив, що під час розгляду адміністративного позову ОСОБА_3 до Радехівської районної ради, з підстав його звільнення із посади заступника голови, цій же колегії суддів представником відповідача заявлялося клопотання про відвід суддів і у задоволенні такого судом було відмовлено.

Представник відповідача щодо відводу колегії суддів, вважаючи його необґрунтованим і безпідставним, заперечила.

Згідно п.4 ч.1 ст.27 КАС України, суддя не може брати участь в розгляді адміністративної справи і відводиться за наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

У контексті ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

У національному законодавстві відсутні будь-які розяснення щодо визначення критеріїв чи обставин, які би могли враховуватися судом при надані оцінки фактам щодо неупередженості, а саме які складові елементи повинні містити обставини, щоб можна було прийти до висновку в неупередженості суду.

Згідно ч.1 ст.5 КАС України адміністративне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обовязковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (ратифікована Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на основні засади і практику Європейського суду з прав людини, неупередженість (безсторонність) суду, відповідно до п.1 ст.6 вказаної вище Конвенції, повинна визначатися за критеріями субєктивними, при яких беруться до уваги особисті переконання і поведінка судді та обєктивними, які визначаються, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейський суд стверджує, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Щодо обєктивної неупередженості, Європейський суд з прав людини у справі «Фей проти Австрії» вказав, що така полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на обєктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Також у рішенні від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» щодо гарантій розгляду справи незалежним і безстороннім судом було встановлено порушення права особи на розгляд справи безстороннім судом: уряд не оспорював твердження заявниці стосовно того, що голова Артемівського міського суду, який одноособово розглядав справу заявниці у першій інстанції та чиї рішення були залишені без змін судами вищих інстанцій, просив та безоплатно отримував майно від компанії-відповідача. За цих обставин твердження заявниці щодо небезсторонності голови суду можна вважати обєктивно виправданими, незважаючи на той факт, що Артемівський міський суд задовольнив одну зі скарг заявниці. Більше того, суди вищих інстанцій, розглядаючи скарги заявниці, не взяли до уваги її скарги на упередженість судді.

ОСОБА_4 цього, Європейський суд з прав людини, у справі «Гаусшильдта проти ОСОБА_5» зазначив, що згідно з обєктивним критерієм, необхідно встановити, чи існують, якщо зовсім не брати до уваги особисту поведінку судді, легко зясовувані факти, які можуть ставити під сумнів його безсторонність. З цього погляду навіть виступи можуть мати певне значення. Найголовніше це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості і передусім, у разі кримінального провадження, в обвинуваченого. Отже, будь-який суддя, щодо безсторонності якого є законні підстави для побоювань, повинен дати відвід.

Таким чином, колегія суддів піддавши аналізу підстави для відводу у справі №451/151/15-а вважає, що наявні обєктивні компоненти, які змушують сторону сумніватися в неупередженості даного складу суду незалежно від його поведінки, оскільки вони не залежать від волі самого суду, однак обєктивно існують, від так клопотання слід задовільнити.

Ухвалою від 02.02.2015 року вирішено подальший розгляд справи здійснювати колегією суддів (а.с.7-8).

За змістом ч.3 ст.15-1 КАС України, визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних документів за принципом вірогідності, який враховує кількість справ, що перебувають на розгляді у суддів, заборону брати участь у перегляді рішень для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого ставиться питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну повноважень. Після визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи внесення змін до реєстраційних даних щодо цієї справи, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду не допускається, крім випадків, встановлених законом.

У разі задоволення відводу (самовідводу) комусь із суддів або всьому складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів, адміністративна справа розглядається в тому самому адміністративному суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведеного судді або іншим складом суддів, який визначається в порядку, встановленому частиною третьою статті 15-1 цього Кодексу (ч.2.ст.32 КАС України).

Відповідно до поданого клопотання відводяться троє суддів із загальної кількості (чотирьох) суддів Радехівського районного суду Львівської області, що унеможливлює здійснити визначення колегії суддів, відповідно до ст.15-1 КАС України.

Згідно вимог ч.3 ст.32 КАС України, якщо після задоволення відводів (самовідводів) неможливо утворити новий склад суду, суд вирішує питання про передачу справи до іншого адміністративного суду в порядку, встановленому статтею 22 цього Кодексу.

Зокрема, суд передає адміністративну справу на розгляд іншому адміністративному суду, що найбільш територіально наближений до цього суду, в тому числі і у випадку, коли після задоволення відводів або ж самовідводів неможливо утворити новий склад суду для розгляду справи (ч.2 ст.22 КАС України).

Керуючись ст.ст.22,27,30,32,158-160,165 КАС України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Клопотання представника позивача про відвід колегії суддів, задовольнити.

Адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Радехівської районної ради Львівської області про визнання незаконними рішень та їх скасування передати на розгляд до Червоноградського міського суду Львівської області.

У частині передачі справи до іншого адміністративного суду ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Радехівський районний суд протягом пяти днів з дня її проголошення.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

ГоловуючийОСОБА_6

СуддяОСОБА_7

СуддяОСОБА_4