Справа № 361/9208/14-а
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2015-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 361/9208/14-а Головуючий у 1-й інстанції: Петришин Н.М.
Суддя-доповідач: Губська О.А.
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 квітня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого суддіГубської О.А.
суддів Грибан І.О., Беспалова О.О.
при секретарі судового засіданняНечай Ю.О.

за участю:
позивачаОСОБА_5
представника позивачаОСОБА_6
представників відповідача Павлова М.О.
Очкольди М.Г.
Романенка О.М.
Глушкова В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області на постанову Броварського міськрайонного суду Київської області від 3 лютого 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, третя особа - Національна асоціація адвокатів України Ради адвокатів Київської області про визнання дій та рішення протиправними, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, третя особа - Національна асоціація адвокатів України Ради адвокатів Київської області, в якому просила визнати дії дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області неправомірними, а також визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 09.10.2014 про притягнення адвоката ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням даних про адвоката з Єдиного реєстру адвокатів України.

Постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 3 лютого 2015 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

Позивачем подано письмові заперечення на апеляційну скаргу, в яких вона просила залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану постанову суду - без змін.

В судове засідання з'явилися представники відповідача, апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Позивач та її представник до суду з'явилися, проти апеляційної скарги заперечували та просив відмовити в її задоволенні.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача, представника позивача, представників відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду - скасуванню з таких підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з наявних у справі матеріалів, 16 травня 2014 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області отримано заяву ОСОБА_11 про вчинення шахрайських дій адвокатом ОСОБА_5 з вимогою притягнення її до відповідальності і повернення йому сплаченого гонорару.

Рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 11 вересня 2014 року порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_5

Рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 09 жовтня 2014 року адвоката ОСОБА_5 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням даних про адвоката з Єдиного реєстру адвокатів України.

Не погоджуючись з таким рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи власну позицію тим, що відповідач, приймаючи спірне рішення жодним чином не обґрунтував підстави для застосування такого заходу дисциплінарного стягнення, як позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням даних про адвоката з Єдиного реєстру адвокатів України, оскаржене рішення не містить посилань на встановлені обставини порушення позивачем присяги адвоката України, а так само не містить висновку щодо визнання вчинених позивачем дій як систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України. Крім того, позивач зазначила про порушення відповідачем процедури розгляду дисциплінарної справи.

Задовольняючи позовні вимоги у повному обсязі, суд першої інстанції погодився з доводами позивача, при цьому виходив з того, що відповідачем не доведено правомірності рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення вимог позивача, виходячи з такого.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України від 5 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Згідно зі статтею 33 названого Закону (у редакції на момент виникнення спірних правовідносин) адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

При цьому, за правилами частини третьої цієї статті не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Види дисциплінарних стягнень щодо адвокатів та строк їх застосування визначено статтею 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», згідно з положеннями якої за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 1 статті 36 цього Закону право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Порядок порушення, розгляду та прийняття рішення у дисциплінарній справі, а також оскарження такого рішення визначено статтями 39-42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

В силу приписів частини 1 статті 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Зі змісту спірного рішення вбачається, що відповідачем за результатами перевірки, встановлено в діях ОСОБА_5 порушення Присяги адвоката, грубе порушення Правил адвокатської етики, неналежне виконання своїх професійних обов'язків, тобто вчинення дисциплінарних проступків, визначених частиною 2 статті 32 Закону № 5076-VI та пунктами 2, 3 та 5 частини 2 статті 34 цього Закону, у зв'язку із чим застосовано дисциплінарне стягнення відповідно до пунктів 1 та 4 частини 2 статті 32 названого Закону у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Аналізуючи доводи відповідача про порушення позивачем вказаних положень законодавства, судова колегія зазначає таке.

За змістом пунктів 2, 3 та 5 частини 2 статті 34 Закону № 5076-VI до дисциплінарних проступків адвоката зокрема віднесено: порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків.

Згідно з частиною 3 статті 6 Правил адвокатської етики, які затверджено Установчим З'їздом адвокатів України 17.11.2012, адвокат зобов'язаний не допускати в своїй професійній діяльності компромісів, що впливали б на його незалежність, з метою догодити суду, іншим державним органам, третім особам або клієнту, якщо такі компроміси розходяться з законними інтересами клієнта та перешкоджають належному здійсненню адвокатської діяльності.

Відповідно до пунктів 1 та 4 частини 2 статті 32 Закону № 5076-VI накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися зокрема у разі: порушення присяги адвоката України; систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.

Порушення позивачем вищенаведених вимог законодавства відповідач мотивував такими обставинами, які сторонами не заперечуються.

18.02.2013 між скаржником ОСОБА_11 та адвокатом ОСОБА_5 було укладено договір про надання правової допомоги у цивільній справі за позовом ПАТ КБ "Надра'' до ОСОБА_11 про стягнення боргу.

Проте цивільна справа в суді першої інстанції була розглянута без участі адвоката ОСОБА_5 у зв'язку із поданням нею клопотання про розгляд цієї справи без її участі та в подальшому рішення суду апеляційної інстанції від 11.02.2014 також адвокатом оскаржено не було.

Згідно з пунктами 1 та 6 частини 1 статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов'язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов'язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Відповідно до п. 2.1. договору про надання правової допомоги, адвокат надає необхідну юридичну допомогу, відповідно до вимог законодавства України. Адвокат спрямовує свої дії на захист прав та законних інтересів клієнта.

Згідно з п. 3.3 цього договору позиція адвоката у справі визначається самим адвокатом залежно від обставин справи з урахуванням думки клієнта та відповідно до вимог національного законодавства та правил адвокатської етики.

Водночас, відповідно до п.3 ст. 6 Правил адвокатської етики (надалі - Правила), адвокат зобов'язаний не допускати у своїй професійній діяльності компромісів, що впливали б на його незалежність з метою догодити клієнту, якщо такі компроміси розходяться із законними інтересами клієнта та перешкоджають належному здійсненню адвокатської діяльності.

Згідно із п.2 ст. 11 Правил, адвокат зобов'язаний надавати правову допомогу клієнта, здійснювати їх захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, досконалість в урахуванні всіх обставин, що стосується доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.

За змістом ч. 1 ст. 8 Правил, адвокат зобов'язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнтів перед своїми власними інтересами, інтересами колег, партнерів, співробітників, законних представників клієнтів або їх опікунів, піклувальників та інших осіб, а також перед будь-якими іншими міркуваннями.

Відповідно до ч.2 ст, 27 Правил, адвокат зобов'язаний використати всі розумно необхідні і допустимі йому законні засоби для надання ефективної правової допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.

В матеріалах відсутні належні та допустимі в розумінні статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України докази, на підтвердження того, що позивач отримувала вказівку від клієнта про розгляд цивільної справи у суді першої інстанції за її відсутності, що в свою чергу мало наслідком те, що в даному судовому засіданні інтереси ОСОБА_11 ніким, в тому числі адвокатом, з яким він уклав угоду, не відстоювалися. Також у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що позивач отримувала від клієнта вказівку не подавати касаційну скаргу.

На думку судової колегії, в контексті наведених вище вимог Правил адвокатської етики, критерій добросовісності адвоката при наданні ним правової допомоги, зобов'язує останнього, з урахуванням всіх обставин та можливих правових наслідків, використовувати всі надані йому законодавством можливості з метою захисту прав клієнта та належного виконання власних професійних обов'язків.

Колегія суддів критично оцінює доводи позивача про повідомлення її клієнтом, що касаційну скаргу мав подавати представник ОСОБА_11 за довіреністю ОСОБА_13 Так, зокрема в матеріалах справи наявна фотокопія довіреності від 03.11.2012 (дійсна до 03.11.2015), виданої ОСОБА_11 ОСОБА_13 на представництво його інтересів, в тому числі, і в суді. Разом з цим, судова колегія зауважує, що наявність у ОСОБА_11 інших представників (яких може бути невизначене коло), жодним чином не свідчить на користь тієї обставини, що саме цей представник був уповноважений на подання касаційної скарги, тим більше, що представництво ОСОБА_11 безпосередньо у вказаній цивільній справі здійснювала адвокат ОСОБА_5, крім того, позивачем не надано доказів власне того, що касаційна скарга у зазначеній справі була подана, але іншим представником.

Отже посилання позивача про повідомлення її клієнтом, що касаційну скаргу мав подавати інший представник ОСОБА_11 за довіреністю не підтверджується жодним належними та допустимими доказами.

Крім того, як вбачається із Виписки з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області від 09.10.2014, отримавши рішення суду першої інстанції, ОСОБА_11 звернувся до ОСОБА_5 з вимогою повернути сплачені їй кошти. Проте, ОСОБА_5 відмовилася повертати кошти запевнивши клієнта, що буде подавати апеляційну скаргу і зважаючи на особисті відносини з суддею, суд апеляційної інстанції прийме рішення на користь ОСОБА_11

Водночас, пунктом 4 ст. 18 Правил адвокату категорично заборонено давати клієнту запевнення і гарантії стосовно реального результату виконання доручення, прямо або опосередковано сприяти формуванню у нього необґрунтованих надій, а також уявлення, що адвокат може вплинути на результат іншими засобами, окрім сумлінного виконання своїх професійних обов'язків.

Вказані обставини, на дуку колегії суддів, свідчать про обґрунтованість доводів відповідача щодо недотримання адвокатом Правил адвокатської етики, зокрема п.3 ст.6, ч.1 ст. 8, п.2 ст. 11, п.4 ст. 18, ст. 26 цих Правил.

Текст присяги адвоката наведено у другому абзаці частини 1 статті 11 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за змістом якої особа (адвокат) урочисто присягає у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правову допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на адвоката обов'язки, бути вірним присязі.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що знайшли підтвердження висновки відповідача про порушення позивачем присяги адвоката, що відобразилось, зокрема, у численних порушеннях вимог Правил адвокатської етики, а також стосовно обов'язку чесно і сумлінно забезпечувати право на захист, оскільки в даному конкретному випадку, в ході розгляду цивільної справи судом першої інстанції, у судовому засіданні інтереси клієнта адвоката ОСОБА_5 ніким, в тому числі адвокатом, не відстоювалися, касаційну скаргу на рішення судів, які були не на користь клієнта, адвокатом подано не було, в той час, коли діяв Договір про правову допомогу, що на думку колегії суддів, свідчить про недобросовісне виконання адвокатом її професійних обов'язків і мало негативні наслідки для клієнта.

Таким чином, вказаними діями ОСОБА_5 свідомо грубо порушила Присягу адвоката, що в свою чергу є підставою для накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю згідно з п.1 ч. 2 ст. 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

За таких обставин, колегія суддів погоджується з доводами відповідача про неналежне ставлення адвоката до виконання професійних обов'язків та неналежне ставлення до виконання умов договору між адвокатом та клієнтом, тобто вчинення дисциплінарних проступків, порушення присяги адвоката і Правил адвокатської етики, та, як наслідок обґрунтованість оскаржуваного у даній справі рішення відповідача.

Також, на думку апеляційного суду, безпідставними є твердження позивача про порушення відповідачем процесуальних вимог щодо неналежного її повідомлення про розгляд скарги, оскільки, як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідачем 16.09.2014 направлено позивачу виклик на засідання Дисциплінарної палати КДКА Київської області, яке було призначене на 25.09.2014 року, що підтверджується Списком №115 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих, фіскальним чеком з Укрпошти та Реєстром на відправку рекомендованих листів 16.09.2014 року. Зазначений виклик надійшов на відділення зв'язку в м. Бровари 18.09.2014, однак з причин, що не залежать від відповідача, не вручений адресату.

Також судом правильно встановлено, що про друге засідання Дисциплінарної палати КДКА Київської області, яке було призначене на 09.10.2014 позивачу завчасно надіслано виклик, а саме 30.09.2014, що підтверджується Списком №120 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих, фіскальним чеком з Укрпошти та Реєстром на відправку рекомендованих листів 30.09.2014 року.

Таким чином, оскільки адвокатом були надані пояснення та заперечення на скаргу, адвоката належним чином повідомлено про час та місце розгляду, а також враховуючи ту обставину, що мала місце повторна неявка адвоката, Дисциплінарна палата КДКА Київської області правомірно здійснила розгляд дисциплінарної справи за відсутності.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів вважає обґрунтованим прийняте відповідачем рішення, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, який ухвалив рішення з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є зокрема: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання, а так само розгляд і вирішення справи неповноважним судом; участь в ухваленні постанови судді, якому було заявлено відвід на підставі обставин, які викликали сумнів у неупередженості судді, і заяву про його відвід визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованою; ухвалення чи підписання постанови не тим суддею, який розглянув справу.

Оскільки рішення суду першої інстанції ухвалене судом з порушенням норм матеріального права, то колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова - скасуванню.

Керуючись ст.ст. 198, 202, 205, 207, 212, 254, 267 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області на постанову Броварського міськрайонного суду Київської області від 3 лютого 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, третя особа - Національна асоціація адвокатів України Ради адвокатів Київської області про визнання дій та рішення протиправними - задовольнити.

Постанову Броварського міськрайонного суду Київської області від 3 лютого 2015 року - скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_5 відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання постанови в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддіІ.О. Грибан

О.О. Беспалов

Повний текст ухвали виготовлено 14 квітня 2015 року

Головуючий суддя Губська О.А.

Судді: Грибан І.О.

Беспалов О.О.