Справа № 804/1088/15
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2015-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 квітня 2015 р. Справа № 804/1088/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді суддівОлійника В. М. Конєвої С.О., Лозицької І.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом публічного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" до відповідача-1: прокуратури Кіровського району м. Дніпропетровська, відповідача-2: Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України про встановлення відсутності компетенції, -
15 січня 2015 року публічне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до суду з позовом до відповідача-1: прокуратури Кіровського району м. Дніпропетровська, відповідача-2: Державного агентства з енергоефективності та енергозбереження України, в якому просить встановити відсутність компетенції (повноважень) відповідачів на звернення з позовом до суду.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що прокурором Кіровського району м. Дніпропетровська в інтересах держави в особі Державної інспекції з енергозбереження до ВАТ «Павлоградвугілля» ПСП «Шахта Благодатна» (правонаступником якого на теперішній час є ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») було пред'явлено позов про стягнення підвищеної плати за нераціональне використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів, визначеною Постановою №15-5/3.12-95 про застосування економічних санкцій (справа №2а-97/10/0470).
Постанова була винесена за наслідками проведення перевірки державним інспектором територіального управління державної інспекції з енергозбереження по Дніпропетровській області, яке діяло на підставі Положення про територіальне управління Державної інспекції з енергозбереження по Дніпропетровській області.

Правонаступником Державної інспекції з енергозбереження України на теперішній час є Державне агентство з енергозбереження та енергоефективності України.

Позивачем зазначено, що постановою КМУ від 29.06.2000 р. №1039 затверджено Положення (яке діяло на час пред'явлення позову) про Державну інспекцію з енергозбереження.

Даним Положенням визначені повноваження відповідача серед яких, стверджує позивач, не вбачається право Інспекції на звернення до суду. Право на звернення до суду не передбачено і Законом України «Про енергозбереження».

Відповідно до приписів Положення, Державна інспекція з енергозбереження є урядовим органом державного управління, що діє у складі НАЕР і йому підпорядковується. Інспекція в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України і Кабінету Міністрів України, цим Положенням та наказами НАЕР. Тобто, позивач є суб'єктом владних повноважень.

Таким чином, в період пред'явлення прокурором Кіровського району міста Дніпропетровська в інтересах держави в особі Державної інспекції з енергозбереження позовів про стягнення заборгованості за Інспекцією жодним діючим нормативно-правовим актом не було закріплено право виступати позивачем чи відповідачем у судових інстанціях, пред'являти позовні заяви до суб'єктів господарювання.

В порушення норм діючого законодавства, завідомо знаючи про відсутність права на звернення до суду з позовними заявами, Інспекція ініціювала подання позовів до ВАТ «Павлоградвугілля» через органи прокуратури.

Тобто, стверджує позивач, прокурор Кіровського району міста Дніпропетровська, пред'являючи позов в інтересах особи, яка відповідно до положень КАС України не має адміністративно-процесуальної дієздатності, порушив норми діючого законодавства і вийшов за межі своїх повноважень наданих йому Конституцією та законами України, що призвело до порушення охоронюваних законом прав позивача.

Для захисту своїх прав позивач направляв відповідне звернення до органів прокуратури з метою здійснити заходи щодо відкликання позовної заяви.

12 червня 2014 року на адресу позивача надійшла відповідь стосовно звернення підприємства, відповідно до якого останнє залишилося без задоволення.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, звернувся до суду із клопотанням про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача-1 з'явився в судове засідання, проти розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечував.

В письмових запереченнях прокурора Кіровського району м. Дніпропетровська зазначено, що згідно ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Відповідно до п. 3 Положення про територіальне управління Державної інспекції з енергозбереження по Дніпропетровській області від 08.10.2007 року № 211 територіальне управління Інспекції здійснює контроль за додержанням нормативів витрат паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, установах і організаціях незалежно від форми власності; виконує інші функції, що випливають з покладених на територіальне управління завдань.

Територіальне управління інспекції має право: застосовувати до підприємств, установ та організацій підвищену плату за неефективне (нераціональне) використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів відповідно до діючого законодавства України та нормативно-правових актів.

Порядком проведення перевірок ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, в установах та організаціях та усунення фактів їх неефективного використання, затвердженого наказом Державного комітету України з енергозбереження від 4 серпня 2000 р. № 64, передбачено, що підприємство повинно внести підвищену плату протягом 30 днів з дня винесення постанови про її застосування. У разі несплати підвищеної плати у зазначений термін грошова сума стягується в судовому порядку.

У п.п. 6 п. 6 Положення про Державне агентство з енергоефективності та енергозбереження України, затвердженого Указом Президента України «Про державне агентство з енергоефективності» від 13.04.2011 р. № 462/2011 зазначено, що Держенергоефективності України має право застосовувати у порядку встановленому законодавством економічні санкції.

Проведеною прокуратурою Кіровського району м. Дніпропетровська перевіркою встановлено, що державним інспектором територіального управління Державної інспекції з енергозбереження по Дніпропетровській області при проведенні комплексної перевірки раціонального використання паливно-енергетичних ресурсів на ВАТ «Павлоградвугілля» (правонаступником якого на теперішній час є ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля») виявлено нераціональне використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів внаслідок недотримання технологічної дисципліни.

Представник відповідача-2 в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи вищевказане, за таких обставин суд ухвалив клопотання представника позивача задовольнити та розглянути справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з наступного.

Територіальним управлінням Державної інспекції з енергозбереження по Дніпропетровській області 31 березня 2009 року було проведено комплексну перевірку раціонального використання паливно-енергетичних ресурсів на ВАТ «Павлоградвугілля», ВСП «Шахта ім. М.І. Сташкова» (правонаступником якого є ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»).

Перевіркою було виявлено нераціональне використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів та складено акт №15-5/3.21-28 від 31 березня 2009 року.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 29 червня 2000 року №1039 «Питання Державної інспекції з енергозбереження», з подальшими змінами і доповненнями, Державна інспекція з енергозбереження до її ліквідації була урядовим органом державного управління, яка відповідно до законодавства виконувала контрольно-наглядові функції щодо використання паливно-енергетичних ресурсів.

Відповідно до п. 3 Положення про територіальне управління Державної інспекції з енергозбереження по Дніпропетровській області від 08.10.2007 р. № 211 територіальне управління Інспекції здійснює контроль за додержанням нормативів витрат паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, установах і організаціях незалежно від форм власності; виконує інші функції, що випливають з покладених на територіальне управління завдань.

Відповідно до Указу Президента України від 13.04.2011 р. №462 «Про Державне агентство з енергоефективності та енергозбереження України», Державне агентство з енергоефективності та енергозбереження України є правонаступником Державної інспекції з енергозбереження, яка ліквідована відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28.03.2011 р. №346 «Про ліквідацію урядових органів».

Відповідно до статті 36 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» № 755-ІV 15.05.2003 р. до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців 26 червня 2013 року внесено запис №6006376 про проведення державної реєстрації припинення юридичної особи - Державної інспекції з енергозбереження.

У абзаці 6 пункту 6 Положення про Державне агентство з енергоефективності та енергозбереження України зазначено, що Держенергоефективності має право застосовувати у порядку, встановленому законодавством, економічні санкції.

Відповідно до п. 9 Положення, Держенергоефективності здійснює свої повноваження безпосередньо або через свої територіальні органи.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про енергозбереження» № 74/94-ВР, 01.07.1994 р. (далі Закон №74) суб'єктами правового регулювання відносин у сфері енергозбереження є юридичні та фізичні особи, в результаті діяльності яких здійснюються, зокрема, проведення енергозберігаючої політики та заходів щодо енергозбереження в усіх галузях економіки - промисловості, транспорті, будівництві, сільському господарстві тощо, соціальній сфері та побуті, а також у сфері міждержавного та міжнародного співробітництва.

Наказом Державного комітету України з енергозбереження від 04.08.2000 року №64 затверджено Порядок проведення перевірок ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, в установах та організаціях та усунення фактів їх неефективного використання, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.09.2000 року №653/4874.

На час перевірки, відповідно до п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 02.09.1993 р. № 699 "Про заходи щодо ефективного використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів в народному господарстві" здійснення державного контролю за раціональним і ефективним використанням газу та інших паливно-енергетичних ресурсів підприємствами (електростанціями) було покладено на Державну інспекцію з енергозбереження.

Відповідно до ст. 11 Закону №74 економічні заходи для забезпечення енергозбереження передбачають:

а) комплексне застосування економічних важелів та стимулів для орієнтації управлінської, науково-технічної і господарської діяльності підприємств, установ та організацій на раціональне використання і економію паливно-енергетичних ресурсів;

б) визначення джерел і напрямів фінансування енергозбереження;

в) створення бази для реалізації економічних заходів управління енергозбереженням у вигляді системи державних стандартів, які містять показники питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів для основних енергоємних видів продукції та технологічних процесів в усіх галузях народного господарства;

г) використання системи державних стандартів у сфері енергозбереження при визначенні розмірів надання економічних пільг та застосування економічних санкцій;

д) введення відрахувань від вартості фактично використаних підприємствами паливно-енергетичних ресурсів;

ж) надання юридичним і фізичним особам субсидій, дотацій, податкових, кредитних та інших пільг для стимулювання розробок, впровадження патентних винаходів та використання енергозберігаючих технологій, обладнання і матеріалів;

з) матеріальне стимулювання колективів та окремих робітників за ефективне використання та економію паливно-енергетичних ресурсів, впровадження розробок, захищених патентом.

Згідно ст.17 Закону № 27, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, економічні санкції накладаються на юридичних та фізичних осіб за:

а) марнотратне витрачання та прямі втрати паливно-енергетичних ресурсів;

б) несвоєчасне проведення експертного обстеження використання паливно-енергетичних ресурсів, за їх споживання понад показники питомих витрат, визначених системою стандартів, а до введення системи стандартів у дію - нормами питомих витрат енергоресурсів, а також за невідповідність показників когенераційних установок кваліфікаційним показникам;

в) невиконання чи несвоєчасне виконання приписів органів державного управління енергозбереженням щодо усунення фактів марнотратного витрачання паливно-енергетичних ресурсів.

За перевитрати паливно-енергетичних ресурсів понад встановлені показники норм питомих витрат суб'єкти господарювання сплачують збір за перевитрати паливно-енергетичних ресурсів (енергетичний збір) у розмірі 200 відсотків вартості перевитрачених ресурсів. До обсягу перевитрат паливно-енергетичних ресурсів, на які нараховується енергетичний збір, не включається обсяг видів палива та паливно-енергетичних ресурсів, отриманих суб'єктом господарювання з альтернативних джерел енергії.

Згідно з абзацами 1, 2 розділу 2 Додатку до постанови Кабінету Міністрів України від 02.09.1993 р. №699 «Про заходи щодо ефективного використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів в народному господарстві» за перевитрати газу та інших паливно-енергетичних ресурсів внаслідок неефективного його використання, виявлені органами Державної інспекції з енергозбереження, сплачується підвищена плата. Якщо перевитрати газу та інших паливно-енергетичних ресурсів викликані недодержанням технологічної дисципліни (незадовільний стан устаткування, відсутність або недотримання роботи устаткування за режимними або технологічними картами, відсутність теплоутилізаційного устаткування, систем автоматики), споживач сплачує за річний обсяг перевитрат газу та інших паливно-енергетичних ресурсів у двократному розмірі встановленої на них ціни.

Плата вноситься одразу після обстеження підприємства Державною інспекцією з енергозбереження.

По результатам перевірки до позивача застосовано Постанову про сплату підвищеної плати за нераціональне використання газу та інших паливно-енергетичних ресурсів № 15-5/3.12-36 від 31 березня 2009 р. на суму 575 010,59 грн.

Відповідно до п. 18 Порядку проведення перевірок ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, в установах та організаціях та усунення фактів їх неефективного використання, позивач мав можливість її оскаржити до Державного комітету України з енергозбереження.

Згідно п. 11 постанови Кабінету Міністрів України від 22.10.2008 р. № 935 "Про організацію державного контролю за ефективним (раціональним) використанням паливно-енергетичних ресурсів" юридична особа повинна сплатити кошти в обсязі, визначеному постановою, не пізніше ніж протягом тридцяти днів після її надходження, а у разі оскарження - не пізніше ніж протягом п'ятнадцяти днів після прийняття рішення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до п. 13 постанови №935 постанова вважається такою, що виконана, після надходження інформації про зарахування коштів.

Згідно п. 14 Постанови №935 у разі несплати коштів у зазначений строк їх сума стягується в судовому порядку.

Згідно п. 15 Порядку проведення перевірок ефективності використання паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах, в установах та організаціях та усунення фактів їх неефективного використання, затвердженого наказом Державного комітету України з енергозбереження від 04.08.2000 року № 64 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 25.09.2000 року № 653/4874, рішення про сплату підвищеної плати за неефективне використання енергоресірсів приймається відповідно до законодавства України на підставі акта перевірки підприємства, складеного інспектором і оформлюється постановою про сплату підвищеної плати.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку№64 підприємство повинно внести підвищену плату протягом 30 днів з дня винесення постанови про її застосування, у разі несплати підвищеної плати у зазначений термін грошова сума стягується в судовому порядку.

Таким чином, до процедури контролю та нагляду Державної інспекції з енергозбереження відносяться, крім іншого, й звернення до суду про стягнення економічних санкцій до Державного бюджету України.

Виходячи з цього, Державна інспекція з енергозбереження, як суб'єкт владних повноважень, діяла у межах своїх повноважень та відповідно до норм чинного законодавства.

Відповідно до ст. 121 Конституції України функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом, покладена на систему органів прокуратури України.

Статтею 36-1 Закону України «Про прокуратуру» № 1789-ХІІ, 05.11.1991 р. передбачено, що представництво прокуратурою інтересів громадян або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Згідно ст. 60 КАС України, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, у випадках встановлених законом, прокурор може звертатися до адміністративного суду із адміністративним позовом про захист прав, свобод та інтересів інших осіб і брати участь у цих справах. Прокурор здійснює у суді представництво інтересів громадянина або держави в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами, і може здійснювати представництво на будь-якій стадії адміністративного процесу.

Таким чином, прокурором Кіровського району міста Дніпропетровська правомірно здійснено представництво в інтересах держави в особі Державної інспекції з енергозбереження про стягнення з ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в доход Державного бюджету України економічних санкцій в сумі 575 010,59 грн.

У зв'язку з викладеним, суд приходить до висновку про безпідставність тверджень позивача щодо відсутності компетенції (повноважень) відповідачів на звернення з позовом до суду.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні адміністративного позову у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 КАС України та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. 186 КАС України, до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд.

Судді (підписи) Постанова не набрала законної сили 10 квітня 2015 року. Суддя З оригіналом згідно. Суддя В.М. Олійник І.О. Лозицька С.О. Конєва В.М. Олійник В.М. Олійник