Справа № 826/1112/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2015-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

11 березня 2015 року № 826/1112/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шулежка В.П.,

за участю секретаря судового засідання Пасічнюк С.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, про скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1, позивач) з адміністративним позовом до Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві (надалі - Реєстраційна служба ГУЮ у м. Києві, відповідач) про скасування рішення від 26.12.2014р. №18385039 про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень; зобов'язання вчинити необхідні дії щодо державної реєстрації права власності на підставі заяви позивача від 20.06.2014р. за реєстраційним №7101515 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 має усі підстави для реєстрації права власності, а уповноважений представник позивача подав державному реєстратору всі необхідні документи. В той же час, державний реєстратор незаконно вимагав у позивача документи, подання яких не передбачено чинним законодавством України.

Представник позивача у судове засідання не прибув, подав до суду клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі з підстав, викладених у письмових запереченнях проти позову та зазначив суду, що оскаржуване рішення прийняте у відповідності до норм чинного законодавства.

Відповідно до вимог частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на вищевикладене та з урахуванням вимог статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд прийшов до висновку про доцільність розгляду справи у письмовому провадженні на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, судом встановлено наступне.

До Реєстраційної служби ГУЮ у м. Києві звернувся представник позивача, ОСОБА_2, який діє на підставі довіреності (серія та номер: 1089, видана 11.10.2013 р.) із заявою від 20.06.2014 р. №7101515 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, а саме: для реєстрації права власності (форма власності: приватна) на садовий будинок (літ. А), що розташований у м. Києві, садове товариство «Озерний» (Дарницький район), АДРЕСА_1.

За результатами розгляду заяви державним реєстратором прав на нерухоме майно другого відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Саченко М.М. прийнято рішення від 26.06.2014р. про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №14061637, оскільки відсутні у повному обсязі документи для проведення державної реєстрації прав, а саме: - належним чином оформлена довідка садового товариства (з відміткою вихідного номера, дати видачі; на підставі якого рішення заявник є членом садового товариства; про внесення членом товариства пайових внесків в повному обсязі; з зазначенням загальної площі будинку); - документ, що підтверджує повноваження голови правління садового товариства; копію свідоцтва про державну реєстрацію садового товариства або виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємці, оскільки в єдиному реєстрі відсутні відомості про садове товариство.

Так, у зв'язку з виходом державного реєстратора Саченко М.М. у декретну відпустку, вказану реєстраційну справу передано державному реєстратору прав на нерухоме майно Бродюк І.Ю.

За результатами перегляду документів державним реєстратором прийнято рішення від 01.10.2014р. про відновлення розгляду заяви та прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав, оскільки відсутні у повному обсязі документи для проведення державної реєстрації прав, а саме: довідка про членство в садовому товаристві та внесення таким членом кооперативу пайового внеску в повному обсязі.

Державним реєстратором Бордюк І.Ю. 20.11.2014р. відновлено розгляд заяви про державну реєстрацію прав та прийнято рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав для надання документу, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси.

За скаргою представника позивача Укрдержреєстром доручено Реєстраційній службі ГУЮ у м. Києві відновити розгляд заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №7101515, та прийняти по ній рішення у відповідності до законодавства у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно.

За результатами розгляду заяви позивача №7101515 та доданих до неї документів, державним реєстратором Кулик Н.М. встановлено, що після завершення п'ятиденного строку з дня отримання заявником письмового повідомлення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав, заявником не усунуто обставин, що були підставою для прийняття такого рішення, а саме: не надано документа, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси.

У зв'язку із чим, на підставі ст.. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», пунктів 20 та 28 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013р. №868, державним реєстратором Реєстраційної служби ГУЮ у м. Києві прийнято рішення від 26.12.2014р. №148385039 про відмову у державній реєстрації права власності ОСОБА_1 на садовий будинок (літ. А), що розташований у АДРЕСА_1

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог і відсутність підстав для їх задоволення виходячи з наступного.

Законом, що регулює відносини, пов'язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно всіх форм власності, їх обмежень та правочинів щодо нерухомості є Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» від 01.07.2004р. № 1952-IV.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права та обтяження на нерухоме майно, розміщене на території України, що належить фізичним та юридичним особам, державі в особі органів, уповноважених управляти державним майном, іноземцям та особам без громадянства, іноземним юридичним особам, міжнародним організаціям, іноземним державам, а також територіальним громадам в особі органів місцевого самоврядування.

До повноважень органу державної реєстрації прав належить, зокрема: проведення державної реєстрації прав та їх обтяжень або відмова у їх реєстрації; забезпечення ведення Державного реєстру прав; здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими законами України (пункти 1, 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Частиною 2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що державний реєстратор, зокрема:

встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов'язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення (у випадках, встановлених законом); відповідність повноважень особи, яка подає документи на державну реєстрацію прав та їх обтяжень; відповідність відомостей про нерухоме майно, наявних у Державному реєстрі прав та поданих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно, зареєстрованих відповідно до вимог цього Закону;

приймає рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про відмову в державній реєстрації, про її зупинення, внесення змін до Державного реєстру прав;

відкриває і закриває розділи Державного реєстру прав, вносить до них відповідні записи;

веде реєстраційні справи щодо об'єктів нерухомого майна;

у разі потреби вимагає подання передбачених законодавством додаткових документів, необхідних для державної реєстрації прав та їх обтяжень;

під час проведення державної реєстрації прав, які виникли та зареєстровані в установленому порядку до 1 січня 2013 року, запитує від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, які відповідно до чинного на момент реєстрації законодавства проводили таку реєстрацію, інформацію (довідки, копії документів тощо), необхідну для реєстрації прав та їх обтяжень, якщо такі документи не були подані заявником або якщо документи, подані заявником, не містять передбачених цим Законом відомостей про правонабувача або про нерухоме майно. Органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, до яких надійшов запит, зобов'язані безоплатно в установленому законодавством порядку протягом трьох робочих днів надати державному реєстратору відповідну інформацію, зокрема щодо зареєстрованих речових прав на нерухоме майно, у тому числі земельні ділянки;

здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом та іншими законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав та їх обтяжень проводиться в такому порядку:

1) прийняття і перевірка документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрація заяви;

2) встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень;

3) прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відмову в ній або зупинення державної реєстрації;

4) внесення записів до Державного реєстру прав;

5) видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно у випадках, встановлених статтею 18 цього Закону;

6) надання витягів з Державного реєстру прав про зареєстровані права та/або їх обтяження.

Перелік документів для здійснення державної реєстрації прав визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень від 17.10.2013р. № 868 (надалі - Порядок № 868).

Пунктом 1 Порядку № 868 передбачено, що цей порядок визначає процедуру проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав), перелік документів, необхідних для її проведення, права та обов'язки суб'єктів у сфері державної реєстрації прав, а також процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Відповідно до п. 49 Порядку №868 для проведення державної реєстрації права власності з видачею свідоцтва на новозбудований об'єкт нерухомого майна заявник подає: - документ, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на земельну ділянку; - документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта. Документом, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвоміндивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного буднику господарської (присадибної) будівлі та споруди, прибудови до них, побудованих до 05 серпня 1992 p., є технічний паспорт на об'єкт нерухомого майна; - технічний паспорт на об'єкт нерухомого майна; - документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси.

В той же час, як вбачається з матеріалів справи, в підтвердження присвоєння об'єкту нерухомого майна представник позивача надав державному реєстратору довідку від 11.06.2014р., видану СТ «Озерний» про членство, відсутність заборгованості з внесків, самостійну побудову будинку за вказаною адресою, а також Рішення СТ «Озерний» від 11.06.2014р. про присвоєння адреси садовому будинку члена СТ «Озерний» ОСОБА_1: АДРЕСА_1

У зв'язку із суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Механізм надання поштових адрес у м. Києві визначено Положенням про реєстр адрес у місті Києві, затвердженим Рішенням Київської міської ради від 22.05.2013р. №337/9394 (далі - Положення ), відповідно до п. 4.16 якого, присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Відповідно до п. 4.17 Положення, до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи: - завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності); - для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ що його заміняє; - для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців;- завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об'єктів - зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об'єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;- копія виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання, зареєстрованого в містобудівному кадастрі міста Києва (для закінченого будівництвом об'єкта); - довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в цій довідці мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення) або рішенню Київської міської ради про звільнення від сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в такому рішенні мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення); - копія технічного паспорта об'єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб'єктом господарювання згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001р.№127 «Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна».

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об'єкта нерухомого майна поштової адреси заявникупротягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Так, Положенням передбачено, що районна в місті Києві державна адміністрація розглядає заяви про присвоєння поштових адрес, зокрема, індивідуальним дачним та садовим будинкам, запитує у разі необхідності додаткову інформацію від Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інших органів та протягом десяти робочих днів з дня отримання заяви направляє лист-обґрунтування щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури.

Служба Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури протягом трьох робочих днів опрацьовує лист-обґрунтування районної в місті Києві державної адміністрації щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна та, враховуючи проектні рішення, наявну ситуацію з оточуючими об'єктами містобудування, результати проведення Містобудівного моніторингу, готує висновок щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) запропонованої поштової адреси або надає пропозиції щодо внесення змін та доповнень до цієї адреси.

На підставі позитивного висновку Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури районна в місті Києві державна адміністрація протягом п'яти робочих днів з дня отримання цього висновку видає розпорядження про присвоєння поштової адреси об'єкта нерухомого майна, копію якого протягом двох робочих днів направляє до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури для внесення поштової адреси до Реєстру.

Більше того, відповідно до п. 4.21 Положення, адреса вважається присвоєною з моменту її внесення до Реєстру адрес.

Внесення адреси до Реєстру адрес здійснюється Службою Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури протягом трьох робочих днів з дати надходження завіреної копії розпорядження відповідної районної в місті Києві державної адміністрації або видання наказу Департаменту містобудування та архітектури про присвоєння поштової адреси чи будівельної адреси об'єктам нового будівництва.

В той же час, позивач під час подачі заяви про державну реєстрацію не надав державному реєстратору розпорядження відповідної районної в місті Києві державної адміністрації про присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси та не надав доказів внесення адреси до Реєстру адрес.

Окрім того, позивач не надав зазначені документи і після винесення рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав для надання документу, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси.

Посилання позивача на Лист Державної реєстраційної служби України від 15.04.2013р. № 165/06-15-13, не може бути прийнятим до уваги виходячи з того, що за юридичною силою всі нормативно-правові акти поділяються на закони та підзаконні акти. Найвищу юридичну силу мають: основний закон - Конституція України - та закони України. Вони є основою всієї правової системи держави, обумовлюють структуру всієї сукупності нормативно-правових актів, юридичну силу кожного з них, субординацію нормативно - правових актів по відношенню один до одного. Підзаконні нормативні акти - це правотворчі акти компетентних органів, які засновані на законі і не суперечать йому. Листи органів влади не є нормативно-правовими актами, оскільки вони не містять нових правових норм і державній реєстрації в Міністерстві юстиції України не підлягають. Листи мають лише роз'яснювальний та рекомендаційний характер.

Окрім того, Положення про реєстр адрес у місті Києві затверджено Рішенням Київської міської ради від 22.05.2013р. №337/9394, тобто вже після видання Укрдержреєстром роз'яснювального листа від 15.04.2013р. № 165/06-15-13.

Суд звертає увагу, що на момент видання СТ «Озерний» довідки від 11.06.2014р., про членство, відсутність заборгованості з внесків, самостійну побудову будинку за вказаною адресою, а також Рішення СТ «Озерний» від 11.06.2014р. про присвоєння адреси садовому будинку члена СТ «Озерний» ОСОБА_1: АДРЕСА_1 вже діло Положення про реєстр адрес у місті Києві затверджено Рішенням Київської міської ради від 22.05.2013р. №337/9394, яким передбачений Механізм надання поштових адрес у м. Києві.

Згідно зі ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у разі якщо документи для державної реєстрації прав та їх обтяжень подано не в повному обсязі, передбаченому нормативно-правовими актами, державний реєстратор у строк, встановлений частинами п'ятою, сьомою і восьмою статті 15 цього Закону для розгляду заявлених прав, приймає рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень і письмово повідомляє про це заявника.

Якщо заявник протягом п'яти робочих днів після отримання письмового повідомлення виконав вимоги державного реєстратора, загальний строк розгляду заявленого права продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

У разі невиконання зазначених вимог державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав та їх обтяжень.

Аналогічні норми містить і п. 16 Порядку № 868, згідно якого у разі подання документів, необхідних для проведення державної реєстрації речових прав, не в повному обсязі державний реєстратор приймає рішення про зупинення розгляду заяви, яке містить рекомендації щодо усунення обставин, що були підставою для його прийняття. Якщо протягом п'яти робочих днів після отримання заявником рішення про зупинення розгляду заяви до органу державної реєстрації прав, нотаріуса не надійшли документи, які підтверджують усунення в повному обсязі обставин, що були підставою для прийняття такого рішення, державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав.

В той же час, стаття 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" містить виключний перелік підстав, згідно яких може бути відмовлено у державній реєстрації прав, зокрема, якщо подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують; після завершення п'ятиденного строку з дня отримання заявником письмового повідомлення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав не усунено обставин, що були підставою для прийняття такого рішення.

Враховуючи, що державний реєстратор проводить державну реєстрацію прав тільки у випадку встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, відповідно до ст. 24 Закону України № 1952-IV, суд приходить до висновку, що відповідач правомірно відмовив ОСОБА_1 у державній реєстрації прав та їх обтяжень, оскільки, документів на підтвердження факту присвоєння адреси садовому будинку позивачем додано не було, а тому у суду відсутні підстави для скасування такого рішення.

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити, що після прийняття рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень позивач не позбавлений права повторно звернутися до уповноваженого органу у передбаченому законодавством порядку.

За відсутності звернення у встановленому законодавством порядку до відповідної реєстраційної служби за місцезнаходженням нерухомого майна, державний реєстратор не вправі переглядати документи та/або приймати будь-яке рішення щодо реєстрації.

Отже, позовні вимоги щодо зобов'язання вчинити необхідні дії щодо державної реєстрації права власності на підставі заяви позивача від 20.06.2014р. за реєстраційним №7101515 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень не підлягають задоволенню, оскільки порушить правовий порядок та засади діяльності центрального органу виконавчої влади, встановлені Законом.

Окрім того, позивач у позовній заяві заявив клопотання про зобов'язання відповідача подати у встановлений судом строк звіт про виконання даного судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 267 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

В даному випадку, оскільки рішення ухвалено на користь суб'єкта владних повноважень, у суду відсутні підстави для встановлення судового контролю щодо виконання рішення в даній справі.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку відповідачем доведено правомірність оскаржуваного рішення.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог і відсутність підстав для їх задоволення.

Враховуючи положення ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України відшкодування судового збору позивачу не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя В.П. Шулежко