Справа № 824/559/15-а
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2015-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

824/559/15-а

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 квітня 2015 р. м. Чернівці Справа № 824/559/15-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Брезіна Т.М., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Феволе-центр" до Державної податкової інспекції у м. Чернівцях Головного управління Міндоходів у Чернівецькій області про визнання протиправними дій та зобов’язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в:

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким визнати протиправними дії по викладенню резолютивної частини акта від 24.10.2014 р. №2089/24-12-22-01/37504874, розділ 4. "Висновок", всупереч завданням визначеним наказом ДПІ м. Чернівці №1378 від 02 жовтня 2014 р., зобов’язати привести резолютивну частину – розділ 4. "Висновок" акта від 24.10.2014 р. №2089/24-12-22-01/37504874 у відповідність до предмету перевірки, визначеного наказом ДПІ м. Чернівці №1378 від 02 жовтня 2014 р.

Розглянувши заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно зі ст. 105 КАС України позов пред’являється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Позивачем надано квитанцію про сплату судового збору в сумі 73,08 грн., однак не було враховано, що адміністративний позов містить дві вимоги немайнового характеру. Таким чином, позивачем не надано доказів сплати судового збору за другу вимогу немайнового характеру.

Згідно із ст.4 Закону України “Про судовий збір” за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру розмір судового збору становить 0,06 розміру мінімальної заробітної плати, а за подання позову майнового характеру – 2 відсоток розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальних заробітних плат (4872,00 грн.), що встановлені законом на 1 січня 2015 року календарного року, в якому відповідна заява подана до суду (станом на 1 січня 2015 р. розмір мінімальної заробітної плати становить 1218,00 грн. згідно із Законом України “Про Державний бюджет України на 2015 рік”).

Суд звертає увагу позивача, що з урахуванням вимог статті 6 Закону України “Про судовий збір” з позовних заяв, що містять кілька вимог немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Згідно роз’яснень Верхового Суду України в постанові від 10 вересня 2013 р. обов'язковою ознакою дій суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і мають обов'язковий характер. Колегія суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні статті 17 КАС, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Відсутність спірних відносин, в свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб'єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Позивач не надав доказів порушення його прав, свобод чи інтересів та не зазначив яким чином дії по викладенню резолютивної частини висновку Акта від 24.10.2014 р. №2089/24-12-22-01/37504874 впливають на його обов’язки як платника податків та зборів або порушують їх.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють подальший розгляд справи, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. 106 КАС України. Тому, в суду є достатньо підстав для залишення позовної заяви без руху та надання строку для усунення недоліків у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Крім того, згідно до п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

У зв’язку з цим, для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду доказ сплати судового збору за другу позовну вимогу немайнового характеру та надати додаткові докази, на підтвердження порушення його прав, свобод чи інтересів складеним Актом від 24.10.2014 р. №2089/24-12-22-01/37504874 Державної податкової інспекції в м. Чернівцях.

Без усунення вказаних недоліків неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі.

На підставі наведеного та керуючись ч.1 ст. 108, ст.165 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви – 5 днів з моменту отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали направити позивачу.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Т.М. Брезіна