Справа № 360/2803/14-а
Суддя: Борисюк Л.П.
Дата ухвалення: 2015-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 360/2803/14-а Головуючий у 1-й інстанції: Унятицький Д.Є. Суддя-доповідач: Борисюк Л.П.
У Х В А Л А

Іменем України

31 березня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді суддів при секретарі за участю: представника позивачаБорисюк Л.П., Ключковича В.Ю., Собківа Я.М. Приходько К.М. Августиновича Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» на постанову Бородянського районного суду Київської області від 05 лютого 2015 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» до Бородянської районної ради Київської області про визнання технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок такою, що відповідає вимогам законодавства, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2014 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» звернулося до Бородянського районного суду Київської області із позовом до Бородянської районної ради Київської області в якому просило визнати такою, що відповідає вимогам діючого законодавства технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Постановою Бородянського районного суду Київської області від 05 лютого 2015 року в задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, звернувся з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що оскаржувана постанова суду не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, а саме, судом першої інстанції неповно з'ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, в зв'язку з чим просить скасувати постанову суду та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, який з'явився в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, 08 квітня 2014 року ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» звернулося до Бородянської районної ради з листами №№ 192-01/01, 193-01/01, 194-01/01 про внесення на позачергову сесію районної ради питання затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок площею 38,6801 га 20,0000 га на території Пилиповицької сільської ради та площею 8,0000 га на території Дружнянської сільської ради.

31 липня 2014 року на двадцять восьмій сесії Бородянської районної ради шостого скликання розглядалося питання затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, що надаються в оренду ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємства, що пов'язані з користуванням надрами на території Пилиповицької та Дружнянської сільських рад Бородянського району Київської області. Зазначені питання обговорювались та ставились на голосування. Однак, рішення прийняті не були у зв'язку з тим, що більшість депутатів проголосували проти, що підтверджується витягом із протоколу (т.2 а.с.138-141).

У зв'язку з цим, позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив визнати такою, що відповідає вимогам діючого законодавства технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 201 Земельного кодексу України, грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Закон України «Про оцінку земель» визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов'язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб'єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Положеннями статті 1 вказаного Закону встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Частиною п'ятою статті 5 Закону визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель», за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.

Відповідно до положень статті 23 Закону, технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, затверджується районними радами.

Як було вище наведено, позивач 08.04.2014 звертався до відповідача із листами №192-01/01, №193-01/01, №194-01/01, в яких просив затвердити нормативну грошову оцінку земельних ділянок площею 20,0000 га, 38,6801 га та 8,0000 га, що надаються в оренду ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов'язані з користуваннями надрами на території Пилиповицької сільської ради Київської області та Дружнянської сільської ради Київської області.

Згідно матеріалів справи, питання щодо розгляду та затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок площею 20,0000 га, 38,6801 га та 8,0000 га, що надаються в оренду ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов'язані з користуваннями надрами на території Пилиповицької сільської ради Київської області та Дружнянської сільської ради Київської області, вносилося до порядку денного засідання двадцять восьмої сесії Бородянської районної ради Київської області, про що свідчить витяг із протоколу від 31.07.2014, згідно якого депутати проголосували проти затвердження проекту рішення Бородянської районної ради Київської області про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, що передаються позивачу.

Відповідно до частини першої статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Частиною першою статті 57 вказаного Закону передбачено, що районна, обласна рада може утворити президію (колегію) ради. Президія (колегія) ради є дорадчим органом ради, який попередньо готує узгоджені пропозиції і рекомендації з питань, що передбачається внести на розгляд ради. Президія (колегія) ради може приймати рішення, які мають дорадчий характер.

Згідно частини другої статті 59 Закону, рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

З наведеного вбачається, що з боку відповідача відсутня протиправна бездіяльність, натомість відповідачем як окремо так і в особі органів були здійсненні дії щодо розгляду питання про розгляд та затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок площею 20,0000 га, 38,6801 га та 8,0000 га, що надаються в оренду ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов'язані з користуваннями надрами на території Пилиповицької сільської ради Київської області та Дружнянської сільської ради Київської області, але 31.07.2014 депутати проголосували проти її затвердження.

Колегія суддів звертає увагу, що вирішення питання щодо затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, відповідно до Закону України «Про оцінку земель» віднесено до виключної компетенції районної ради, до діяльності якої суд не може втручатися.

Як випливає зі змісту Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Колегія суддів також звертає увагу на положення Постанови Вищого адміністративного суду України від 21.10.2010 № П-278/10, якою встановлено, що з огляду на положення Кодексу адміністративного судочинства України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбаченим ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, критеріям, не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Аналіз норм Кодексу адміністративного судочинства України свідчить про те, що завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень, оскільки ключовим його завданням є здійснення правосуддя.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Згідно зі ст. 159 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду без змін.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ Т» на постанову Бородянського районного суду Київської області від 05 лютого 2015 року - залишити без задоволення.

Постанову Бородянського районного суду Київської області від 05 лютого 2015 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя суддя суддя Л.П. Борисюк В.Ю. Ключкович Я.М. Собків

Повний текст ухвали складено та підписано - 03.04.2015

Головуючий суддя Борисюк Л.П.

Судді: Ключкович В.Ю.

Собків Я.М.