Справа № 711/13142/14-а
Суддя: Демчик Р. В.
Дата ухвалення: 2015-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2015 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Демчика Р.В.

при секретарі Мелещенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Свій позов обґрунтовує тим, що 21 травня 2014 року Інспекцією ДАБК у Черкаській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва "Будівництво ШРП №25", за результатами якої складено відповідний акт. В акті зазначені порушення: проведення в 1 кварталі 2013 року капітального ремонту з втручанням в інженерну систему та обладнання у зв'язку з фізичною зношеністю (встановлено ШГРП-32-2Н) без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, без затвердженої в установленому порядку проектної документації, без авторського та технічного нагляду та експлуатація об'єкту без прийняття в експлуатацію об'єкта будівництва, що є порушенням п.п.2,4 ст. 34 та ч.1 ст. 36 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", абз.3 п.2, п.16 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою КМУ №466 від 13 квітня 2011року, ст.11 ЗК "Про архітектурну діяльність" п.2 Порядків здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затверджені постановою КМУ №903 від 11 липня 2007 року, п.8, п.10 ст. 39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", п.12 постанови КМУ "Питання прийняття в експлуатацію здійснених будівництвом об'єктів" №461 від 13 квітня 2011р., абз.4, п.1 ст. 25 ЗУ "Про основи містобудування".

На підставі акту перевірки від 21 травня 2014 року, протоколу про адмінправопорушення №126 від 21 травня 2014 року, припису №103 від 21 травня 2014 року, - 6 червня 2014р. Інспекцією ДАБК винесено постанову №123/332 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 96 ч.ч.8,13,16,17 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 8500грн. 00коп.

12 червня 2014 року вказана постанова була оскаржена ним до ДАБІ України, але скарга залишена без задоволення, про що свідчить відповідь від 9 липня 2014 року, яка отримана ним 14 липня 2014 року

Позивач вважає, що постанова від 6 червня 2014 року про притягнення його до адміністративної відповідальності є незаконною, оскільки відсутні ознаки адміністративного правопорушення. Зокрема, зазначено, що у зв'язку з виявленими дефектами у роботі шафових регуляторних пунктів (виходом із ладу обладнання) та для гарантування справності і безперебійної роботи газопроводів та газового обладнання м. Черкаси у зимовий період 2012-2013р.р., - у грудні 2012р., тобто 28 грудня 2012року ВАТ "Черкасигаз" виконало роботи по заміні обладнання ШРП, встановивши замість непридатного нове. Вказане обладнання прийняте в експлуатацію в грудні 2012р. згідно з актами приймання в експлуатацію системи газопостачання. Роботи виконувались у якості позапланових аварійно-відновлювальних ремонтів.

Вважає, що роботи по заміні обладнання (ШРП) не є будівельними роботами, в відповідно ШРП не є об'єктом будівництва. Роботи, які було проведено ВАТ "Черкасигаз" є аварійно-відновлювальними роботами по заміні ШРП з метою термінового усунення загрози виникнення аварійної ситуації. Перелік виконаних робіт по ремонту обладнання не підпадає під поняття будівельних робіт, наведеного в ДБН А.2.2-2-2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", а тому, позивач вважає, що на проведення робіт із заміни обладнання не поширюються вимоги ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності". Також вважає, що оскільки після заміни ШРП - обладнання введено в експлуатацію на підставі акту від 28 грудня 2012р., то є безпідставним, викладений в акті перевірки факт використання обладнання без введення його в експлуатацію. Також, на думку позивача, відсутні обов'язки для власника обладнання, яким є ШРП, щодо подання декларації, забезпечення авторського та технічного наглядів, при проведенні ремонтних робіт обладнання.

Крім того, позивач зазначає про те, що під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та під час розгляду справи в Інспекції ДАБК були порушені норми КУпАП, що призвело до порушення його прав. Так, протокол від 21 травня 2014 року складено за його відсутності, не були роз'яснені йому права та не надано можливості зазначити у протоколі пояснення; про розгляд справи його не було повідомлено, а вже 10 червня 2014 року на адресу ПАТ "Черкасигаз" надійшла постанова від 6 червня 2014 року про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Також, відповідно до додаткових пояснень по суті позову від 18 серпня 2014 року, позивач зазначив, що заступник начальника Інспекції ДАБК у Черкаській області Кушнір О.А. не мав повноважень щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності за матеріалами перевірки від 21 травня 2014 року, складеними відносно ПАТ "Черкасигаз" та винесення постанови від 6 червня 2014р. №123/332, оскільки він не мав на це відповідних прав та повноважень, враховуючи наказ Інспекції ДАБК у Черкаській області №317 від 4 червня 2013 року, яким затверджено розподіл функціональних обов'язків та повноважень між начальником Інспекції та його заступниками (першим заступником та заступником). Крім того, вважає, що посадові особи Інспекції не наділені повноваженнями щодо віднесення об'єктів будівництва до тієї чи іншої категорії складності.

Просив суд, поновити строк на звернення з даним позовом, передбачений ст. 289 КУпАП, ст. 99 КАСУ; визнати незаконною та скасувати постанову №123/332 від 6 квітня 2014 року по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 було відмовлено.

5 грудня 2014 року ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з заявою про перегляд постанови Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року за нововиявленими обставинами.

Заяву обґрунтовує тим, що 10 листопада 2014 року він дізнався про те, що 27 серпня 2014 року Черкаським окружним адміністративним судом у справі №823/1860/14 за позовом ПАТ «Черксигаз» про скасування припису №103 від 21 травня 2014 року та про визнання незаконною та скасування постанови Інспекції ДАБК №122/333 від 6 червня 2014 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

11 листопада 2014 року у відповідності до положень Закону України «Про доступ до судових рішень» він звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою про виготовлення копії постанови у справі №823/1860/14. Текст постанови був направлений йому поштовим відправленням, яке він отримав 25 листопада 2014 року.

Задовольняючи позовні вимоги ПАТ «Черкасигаз» Черкаський окружний адміністративний суд виходив з того, що заміна ПАТ «Чергазигаз» ШРП по вул. Смілянській в м. Черкаси була проведена під час виконання аварійно-відновлювальних робіт (які не відносяться до будівельних робіт ), а не під час виконання будівельних робіт (капітального ремонту) об'єкта будівництва. Також судом було встановлено, що ШРП, заміну якого було проведено під час виконання аварійно-відновлювальних робіт, є комплексом обладнання, а не об'єктом будівництва. Тому суд дійшов до висновку, що ПАТ «Черкасигаз» під час заміни ШРП під час виконання аварійно-відновлювальних робіт не було здійснено жодних порушень у сфері містобудівної діяльності (тобто ПАТ «Черкасигаз» не повинно було подавати декларацію про початок будівельних робіт, забезпечувати авторський та технічний нагляд під час виконання аварійно-відновлювальних робіт, та по завершенню цих робіт вводити ШРП в експлуатацію, шляхом подання до Інспекції відповідної декларації).

Таким чином, обставини, встановлені Черкаським окружним адміністративним судом при розгляді справи №823/1860/14 щодо діяльності ПАТ «Черкасигаз» при проведені робіт по заміні ШРП, могли б вплинути на судове рішення у справі №711/8132/14.

Просив суд скасувати постанову Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року у справі №711/8132/14 та прийняти нове судове рішення відповідно до якого повністю задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 2 березня 2015 року замінено Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю в Черкаській області правонаступником - Державною архітектурно-будівельною інспекцією України.

В судовому засіданні представник позивача заяву про перегляд постанови суду за ново виявленими обставинами підтримав, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечувала.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши позицію сторін, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами належить задовольнити з огляду на таке.

Постановою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року у справі №711/8132/14-а в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 було відмовлено.

При прийнятті постанови суд першої інстанції виходив з того, що згідно із ст. 1 Закону України "Про основи містобудування", містобудуванням (містобудівною діяльністю) є цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів, культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Статтею 25 ч.1 згаданого Закону, передбачено, що особи є винними, в т.ч. у недотриманні державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві; виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

За ст. 32 цього Закону категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Відповідно до ст. 34 ч.1 п.2 згаданого Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Як передбачено ст. 36 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Крім того, за ст. 39 ч.8 цього Закону експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (ч.10 ст. 39 ЗУ).

За положеннями п.2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011р. будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та реєстрації відповідною Інспекцією декларації - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорії складності. Згідно із п.16 Порядку, виконання будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорії складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації декларації забороняється. Замовник несе згідно із законом відповідальність за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, який дає право виконувати такі роботи, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом (п. 30 Порядку).

Як передбачено ст.11 Закону України "Про архітектурну діяльність" під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства. Порядок проведення авторського і технічного наглядів встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку, затвердженого постановою КМУ №903 від 11.07.2007р. "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об"єкта архітектури" передбачено, що авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту. Також п. 2 цього ж Порядку визначено, що технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Пунктом 1 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМУ №461 від 13.04.2011р. "Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів" визначено, що цей Порядок визначає процедуру прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів. Прийняття в експлуатацію об'єктів, що належать до I-III категорії складності, та об'єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами (далі - Інспекція) поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація). Експлуатація об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється (п.12 Порядку).

Крім того, капітальний ремонт - це сукупність робіт, які передбачають втручання у несучі конструктивні системи при заміні або відновленні конструкцій, інженерних систем та обладнання, введених в експлуатацію в установленому порядку, об'єктів будівництва без зміни їх функціонального призначення та зовнішніх геометричних розмірів у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до абзаца 2 пункту 1 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. У разі потреби замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт; 2) реєстрації органом державного архітектурно - будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Надаючи оцінку доказам, суд виходить з того, що відповідно до ч. 1 ст.245 КАС України постанова суду, що набрала законної сили, може бути переглянута у зв'язку з нововиявленими обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (пункт 1 частини другої статті 245 КАС України).

Так, постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2014 року, яка набрала законної сили, у справі за позовом ПАТ «По газопостачанню та газифікації «Черкасигаз» до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області про скасування припису про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанови про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності адміністративний позов задоволено повністю.

Визнаний протиправним та скасований припис інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області від 21.05.2014 р. №103 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Визнана протиправною та скасована постанова інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області від 6.06.20124 р. №122/333 про накладання на ПАТ «По газопостачанню та газифікації «Черкасигаз» штрафу в сумі 109620 грн.

При прийняті вказаної постанови, судом встановлено наступне.

Згідно з абз. 2 статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно- транспортної інфраструктури.

Згідно з ч. 8 ст. 39 вказаного Закону, експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно ч.10 вказаної статті замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

У судовому засіданні встановлено, що позивачем виконані роботи по заміні шафового регуляторного пункту № 25 (далі - ШРП), розташованого у м. Черкаси по вул. Смілянській, 2, з метою термінового усунення загрози виникнення аварійної ситуації.

Відносини у сфері будівництва газотранспортної системи врегульовані у ДБН А.2.2-3- 2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", чинними з 01.07.2012р., якими передбачено, що будівництвом є нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва (пункт 3.1); об'єкт будівництва - будинки, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури (пункт 3.2); лінійний об'єкт інженерно-транспортної інфраструктури - наземні, надземні або підземні лінійні об'єкти для пересування людей, транспортних засобів, вантажів, переміщення рідких та газоподібних продуктів, передачі електроенергії тощо (пункт 3.8).

Відповідно до ДБН В.2.5-20-2001 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Зовнішні мережі а споруди. Газопостачання», шафовий регуляторний пункт є комплексом обладнання для зниження тиску газу та підтримання його на заданому рівні, повністю змонтований в заводських умовах, розташований в металевій шафі.

З огляду на вищезазначене, ШРП є саме комплексом обладнання та не є об'єктом будівництва в розумінні ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки до споруд, будівель, ні до лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури не відноситься.

Тобто, роботи, які були проведені позивачем по заміні ШРП, не підпадають під поняття будівельних робіт, які визначені в ДБН А.2.2-3-2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", внаслідок чого при здійсненні позивачем вказаних робіт та введенні ШРП в експлуатацію не застосовуються вимоги Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Натомість, суд зазначає, що наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 24.10.2011р. № 640 затверджений порядок технічного огляду, обстеження, оцінки та паспортизації технічного стану, здійснення запобіжних заходів для безаварійного експлуатування систем газопостачання (далі Порядок № 640), пункт 1.1 якого установлює вимоги до технічного огляду та технічного обстеження, оцінки та паспортизації технічного стану об'єктів систем газопостачання (далі - ОСГ), визначення можливості подальшої експлуатації газопроводів, здійснення запобіжних заходів для безаварійного експлуатування ОСГ, а також забезпечення промислової, пожежної та техногенної безпеки і охорони довкілля на цих об'єктах.

Цей Порядок поширюється на системи газопостачання населених пунктів з надлишковим тиском не більше 1,2 МПа, до складу яких входять: розподільні газопроводи; підвідні газопроводи до теплоелектроцентралей (далі - ТЕЦ) і котелень промислових та комунально-побутових підприємств, газорегуляторні пункти, шафові газорегуляторні пункти, газорегуляторні установки, комбіновані будинкові регулятори тиску (далі - КБРТ); споруди і пристрої на газопроводах; засоби захисту об'єктів цієї системи газопостачання від електрохімічної корозії, а також газопроводи-вводи (п. 1.2 Порядку № 640).

Пунктами 11.1-11-4. Порядку № 460 визначено, що системою запобіжних заходів безаварійного експлуатування систем газопостачання передбачається виконання таких робіт: технічне обслуговування (технічний огляд; технічне обстеження; вимірювання тиску газу в газопроводах, вимірювання електропотенціалів на підземних); планові ремонти (поточний ремонт, капітальний ремонт). Аварійно-вбудовані ремонти належать до позапланових робіт. У відповідності до положень Порядку №640 позивачем проведені аварійно-відбудовні ремонтні роботи щодо встановлення ШРП-25, та введено вказане обладнання в експлуатацію на підставі акту приймання в експлуатацію системи газопостачання від 28 грудня 2012 року.

Відповідно до абз.4 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації об'єктів ІІІ категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

За встановлених обстави відсутнє порушення ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та, як наслідок, відсутні підстави для його усунення та притягнення позивача до відповідальності за експлуатацію ШРП, не прийнятого в експлуатацію.

Отже, постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2014 року встановлено, що ПАТ «По газопостачанню та газифікації «Черкасигаз» , керівником якого є ОСОБА_1 не проводило будь-яких будівельних робіт, а були лише виконані роботи по заміні шафового регуляторного пункту № 25 ( ШРП), розташованого у м. Черкаси по вул. Смілянській, 2, з метою термінового усунення загрози виникнення аварійної ситуації.

Частиною 1 статті 253 КАС України передбачено, що суд може скасувати постанову чи ухвалу у справі і прийняти нову постанову чи ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 не був стороною у справі за позовом ПАТ «По газопостачанню та газифікації «Черкасигаз» до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області про скасування припису про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанови про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, суд вважає, що на момент прийняття у справі № 711/8132/14 постанови Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року, йому не були відомі і не могли бути відомі обставини, встановлені Черкаським окружним адміністративним судом під час розгляду справи та винесення постанови від 27 серпня 2014 року, оскільки ця постанова набрала законної сили 10 жовтня 2014 року.

Частиною 2 ст. 61 Конституції України встановлено індивідуальний характер юридичної відповідальності. Так, керівник ПАТ «По газопостачанню та газифікації «Черкасигаз» ОСОБА_1 не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності за дії підприємства, які в судовому порядку визнанні правомірними.

Як наслідок, заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року у адміністративній справі № 711/8132/14, що є обґрунтованою, належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 94, 160, 162, 167, 171-2 253 КАС України, суд,

вирішив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення скасувати.

Прийняти нову постанову якою адміністративний позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову заступника начальника Інспекції ДАБК у Черкаській області Кушнір О.А. №123/332 від 6 червня 2014 року, якою на ОСОБА_1 накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Постанова остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Повний текст постанови виготовлено 18 березня 2015 року

Головуючий: Р. В. Демчик