Справа № 826/2489/15
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2015-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

03 квітня 2015 року № 826/2489/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Амельохіна В.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомПриватного підприємства «Рандат-1»
до Державної податкової інспекції у Оболонському районі Головного управління ДФС у м. Києві
провизнання протиправною та скасування вимоги від 19.11.2014р. та зобов'язання вчинити певні дії
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне підприємство «Рандат-1» (далі по тексту - позивач) звернулось з позовом до Державної податкової інспекції у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві (далі по тексту - відповідач) про:

- зобов'язання відповідача відобразити в інформаційній системі АІС «Облік податків і платежів» показники податкового зобов'язання з податку на додану вартість, а саме суму узгодженого грошового зобов'язання в розмірі 264 321грн., що виникла на підставі податкових повідомлень-рішень № , № від 18 липня 2013 року;

- визнання протиправною і такою, що підлягає відкликанню податкову вимогу № 13541-25 від 19.11.2014р. на суму 46 287,39грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем в 2013 році не було відображено суму грошового зобов'язання належним чином в інформаційній системі податкових розрахунків платника податків, такі дії податкового органу призвели до безпідставного формування податкового боргу в розмірі 264 321грн. та вважає, що відповідачем помилково винесено податкову вимогу № 13541-25 від 19.11.2014, якою визначив податковий борг за узгодженими податковими зобов'язаннями з податку на додану вартість у розмірі 46 287,39грн.

Відповідач проти заявленого позову заперечив, посилаючись на те, що жодним законом чи нормативно-правовим актом не передбачено наслідків у вигляді списання суми боргу чи скасування податкової вимоги у разі відображення із запізненням у особовій картці платника суми боргу, а тому податкова вимога не підлягає скасуванню, відкликанню та прийнята правомірно.

Відповідно до ч.6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомленні про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи зазначене, суд ухвалив розглядати справу у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Рандат-1» перебуває на обліку як платник податків в ДПІ у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві.

Відповідно до реєстраційних документів, податкова адреса ПП «Рандат-1»: 04074, м. Київ, вул. Вишгородська, 28/1.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, за результатами документальної невиїзної перевірки ПП «Рандат-1» складено акт від 19.03.2013 № 456/22.1-7/35590825, ДПІ у Оболонському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 21.05.2013р. № про збільшення суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість на суму 298 889,25грн., в т.ч. 264 321грн. - основний платіж, 34 568,25грн. - штрафні санкції.

Не погоджуючись з податковими повідомленнями - рішеннями позивач оскаржив їх в судовому порядку.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2013 у справі № 826/8007/13-а позовну заяву залишено без розгляду на підставі клопотання про її відкликання.

Станом на момент розгляду справи вищевказана ухвала не оскаржена в апеляційному порядку.

Згідно з абз. 5 п. 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України) при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу податкове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Отже, на підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що суми грошового зобов'язання визначені в зазначеному вище податковому повідомленні-рішенні на момент прийняття податкової вимоги №13541-25 від 19.11.2014р. були узгодженими, оскільки позивач сам відкликав позовну заяву.

Відповідно до п. 57.3 статті 57 ПК України, у разі визначення грошового зобов'язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов'язаний сплатити нараховану суму грошового зобов'язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Порядок оскарження рішень контролюючих органів регламентується ст. 56 ПК України.

Пунктом 56.1 ПК України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

При цьому п. 56.2 статті 56 ПК України встановлено, що у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов'язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Відповідно до п. 56.3 ПК України скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Скарги на рішення державних податкових інспекцій подаються до контролюючих органів в Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі, областях, міжрегіональних територіальних органів.

Скарги на рішення контролюючих органів в Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі, областях, міжрегіональних територіальних органів та митниць подаються до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Повідомлення контролюючого органу яким визначено грошове зобов'язання передбачено п. 56.5 ПК України згідно якого, платник податків одночасно з поданням скарги контролюючому органу вищого рівня зобов'язаний письмово повідомляти контролюючий орган, яким визначено суму грошового зобов'язання або прийнято інше рішення, про оскарження його податкового повідомлення-рішення або будь-якого іншого рішення.

Отже, відповідно до вимог п. 56.15 ПК України, скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов'язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого, органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов'язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Днем подання скарги вважається день фактичного отримання скарги відповідним контролюючим органом, а в разі надсилання скарги поштою - дата отримання відділенням поштового зв'язку від платника податків поштового відправлення із скаргою, яка зазначена відділенням поштового зв'язку в повідомленні про вручення поштового відправлення або на конверті.

Процедура адміністративного оскарження закінчується: днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у зазначений строк; днем отримання платником податків рішення відповідного контролюючого органу про повне задоволення скарги; днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику; днем звернення платника податків до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань, що оскаржувались. День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов'язання платника податків (п.п.56.16, 56.17 ст.56 Податкового кодексу України).

Направлення податкових вимог регламентується Порядком направлення органами доходів і зборів податкових вимог платникам податків затвердженим Наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013р. №576 (далі - Порядок), згідно п.2.2 якого податкова вимога формується, якщо платник податків не сплатив узгодженої суми грошового зобов'язання, визначеної в податковому повідомленні-рішенні, у встановлені законом строки.

На думку позивача сума, яка визначена у податковій вимозі є помилковою та попередньо не узгодженою.

Однак, суд погоджується з доводами відповідача, що сума оскаржуваної податкової вимоги у розмірі 46 287,39грн. - це пеня за несвоєчасну сплату узгодженої суми боргу, визначеної податковим повідомленням-рішенням від 21.05.2013 № . Пеня за несвоєчасну сплату окремо не узгоджується з платником, а нараховується автоматично у відсотковому співвідношенні до суми боргу, що підтверджується витягом з облікової картки за 2014 рік.

Таким чином, у відповідності до п. 56.15 статті 56 ПК України сума грошового зобов'язання, що оскаржується позивачем, вважається узгодженою, а податкова вимога №13541-25 від 19.11.2014р. такою, що прийнята відповідачем з дотриманням норм податкового законодавства.

Відповідно до ст.16 Закону України "Про інформацію" податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб'єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому ПК України.

Згідно із ст.71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності державної податкової служби - комплекс заходів із збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання органами державної податкової служби покладених на них функцій та завдань.

При цьому, у ст.72 та ст.74 ПК України зазначено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності державної податкової служби використовується інформація, що надійшла, зокрема, від платників податків, податкових агентів, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, Національного банку України, банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків; органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів, підрозділів податкової служби та митних органів - за результатами податкового контролю, податкова інформація, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.

На час звернення до суду із адміністративним позовом, чинними є Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця, затверджені наказом Міністерства доходів і зборів України №165 від 14.06.2013 р. (надалі - Методичні рекомендації №165).

Вказані Методичні рекомендації №165 були запроваджені в органах Міністерства доходів і зборів України з метою поліпшення адміністрування податків, повноти декларування податкових зобов'язань в умовах впровадження спеціального програмного забезпечення для удосконалення діючих процедур проведення камеральних перевірок, що покращить якість матеріалів перевірок та сприятиме зменшенню термінів їх проведення.

В п.1.3 Методичних рекомендацій №165 визначено, що під час реалізації Методичних рекомендацій використовуються такі програмні продукти: підсистеми інформаційної системи "Податковий блок" - "Реєстрація ПП", "Обробка податкової звітності та платежів", "Податковий аудит", "Аналітична система", "Облік платежів"; єдиний реєстр податкових накладних; АРМ "Митниця"; підсистема "Реєстрація та облік РРО та книг обліку розрахункових операцій АІС "Реєстри платників податків".

Єдина система "Податковий блок" та її підсистеми є програмними продуктами, створеними для використання органами Державної податкової служби для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі.

Метою розробки автоматизованих інформаційних систем є створення єдиного програмно-технічного комплексу для автоматизації процесу реєстрації, обліку платників податків на всіх рівнях структури органів державної податкової служби, прийому та обробки електронних звітних податкових документів, формування зведеної інформації про надходження податкових платежів, нарахування податкових зобов`язань та їх сплату у розрізі окремих податків і зборів.

Джерелами формування автоматизованих систем є, зокрема, відомості стосовно реєстраційних та облікових даних платника податків, його банківських рахунків, інформація, що надходить від інших органів виконавчої влади, у тому числі Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України, Державного комітету статистки України, митних органів та органів внутрішніх справ, податкових органів центрального та обласного рівнів.

Крім того, в окремих інформаційних системах обліковуються дані, що створені або отримані податковим органом у процесі поточної діяльності, у тому числі інформація про наявність/відсутність підприємства за його місцезнаходженням, видачу або анулювання свідоцтв про реєстрацію платником податку на додану вартість, направлення на адресу платника відповідних запитів, надходження відповідей на них, облік результатів контрольно-перевірочної роботи за окремими податками і зборами тощо.

Об'єктом автоматизації є процес співставлення даних податкової звітності з податку на додану вартість, розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту, розрахунків коригування сум податку контрагентів з використанням інформації, викладеної в актах/довідках перевірки платника податку (камеральної, документальної невиїзної, планової, позапланової перевірки) у розрізі контрагентів, донарахованих сум податкового зобов`язання.

Система призначена для проведення співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на центральному рівні та забезпечує доступ до результатів співставлення підрозділам органів державної податкової служби на регіональному та районному рівні для відпрацювання отриманих результатів та використання їх для подальшої контрольно-перевірочної роботи.

Як пояснив відповідач, у зв'язку з технічними помилками та збоями в роботі АІС «Податковий блок» відомості про узгодження податкового зобов'язання з ПДВ у розмірі 298 889,25грн., визначеного податковим повідомленням-рішенням були внесені до підсистеми «Облік платежів» АІС «Податковий блок» із запізненням, а саме:

28.10.2013 - збільшення податкового боргу у зв'язку з несплатою протягом 10 днів з дня отримання суми грошового зобов'язання, визначеної податковим повідомленням-рішенням від 21.05.2013 № ;

31.10.2013 - зменшення податкового боргу (виведення суми з картки) на підставі ухвали ОАС м. Києва від 30.05.2013 по справі №826/8007/13-а про відкриття провадження;

18.04.2014 нарахування пені у розмірі 46 287,39 грн. за несвоєчасну сплату податкового боргу;

18.04.2014 - збільшення податкового боргу на підставі ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2013 по справі №826/8007/13-а про залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, до АІС "Податковий блок" вноситься вся службова інформація, одержана податковими органами за результатами перевірок, зустрічних звірок, ця інформація не визначає податкових зобов'язань платників податків, є аналітичною і використовується виключно з метою здійснення податкового контролю.

Зважаючи на наведене в сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині зобов'язання ДПІ у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві відобразити в інформаційній системі АІС «Облік податків і платежів» показники податкового зобов'язання з податку на додану вартість ТОВ «Рандат-1», а саме суму узгодженого грошового зобов'язання в розмірі 264 321грн., що виникла на підставі податкових повідомлень рішень № , , 18 липня 2013 року.

Відповідних належних та допустимих доказів, які б доводили порушення прав та інтересів позивача у зв'язку із вчиненням дій відповідача по винесенню податкової вимоги представником ПП «Рандат-1» суду надано не було.

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.11 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Підсумовуючи усе вищевикладене, врахувавши зміст ч. 3 ст. 2 КАС України, а також перевіривши відповідність оскаржуваних дій усім вищезазначеним вимогам, суд дійшов висновку про доведеність відповідачем правомірності податкової вимоги, а заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Враховуючи положення ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 128, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні позову Приватному підприємству «Рандат-1» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя В.В. Амельохін