Справа № 808/2397/14
Суддя: Богданенко І.Ю.
Дата ухвалення: 2015-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

02 квітня 2015 рокусправа № 808/2397/14

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Богданенка І.Ю.,

суддів: Уханенка С.А. Дадим Ю.М. ,

за участю секретаря судового засідання: Сколишева О.О.,

за участю представників:

позивача: - Матвєєва Ю.Є. (наказ від 22 грудня 2014 року № 03-09К),

позивача: - Ясир А.І. (довіреність від 01 січня 2014 року),

відповідача: - не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт»

на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 18 червня 2014 року

у справі № 808/2397/14

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт»

до державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправними та скасування постанов,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2014 року товариство з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт» звернулося у Запорізький окружний адміністративний суд з позовом до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 березня 2014 року № 25 в розмірі 54810,00 грн., № 26 в розмірі 21924,00 грн., № 27 в розмірі 109620,00 грн.

Постановою Запорізького окружного адміністративного суду від 18 червня 2014 року відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, товариство з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржувану постанову та ухвалити нову, якою позовні вимоги задовольнити.

Судом апеляційної інстанції допущено процесуальне правонаступництво інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області - державною архітектурно-будівельною інспекцією України.

Представники товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт» вимоги апеляційної скарги підтримали в повному обсязі.

Представник державної архітектурно-будівельної інспекції України у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, заслухавши пояснення представників позивача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області, на підставі наказу «Про затвердження плану-графіку планових перевірок на І квартал 2014 року», проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил замовником будівництва - комунального підприємства «Управління капітального будівництва» на об'єкті будівництва: «реконструкція Палацу спорту «Юність» у м. Запоріжжі» за адресою: 69005, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 66, за результатами якої складено акт від 26 лютого 2014 року.

Перевіркою встановлено порушення генпідрядною організацією - товариством з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт» вимог пункту 1.17, додаток В, Г ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», а саме неналежне ведення виконавчої документації; пунктів 9.2, 9.4, 9.7 ДБН А.3.1.5-2009 «Організація будівельного виробництва», пунктів 2.8.19-2.8.21 ДБН В.2.6-163:2010 «Сталеві конструкції. Норми проектування, виготовлення і монтажу» та статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», а саме відсутність контролю якості виконаних зварювальних швів окремих деталей металоконструкцій та не виконано очистку зварних з'єднань від шлаку; пункту 9.6 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», пункту 5.3 ДСТУ Б В.2.6-45.2008 «Конструкції будинків і споруд. Вікна та двері балконні, вітрини і вітражі з алюмінієвих сплавів. Загальні технічні умови» та статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», а саме відсутній документ, що підтверджує відповідність віконних та вітражних систем вимогам робочої документації.

Контролюючим органом винесено приписи від 28 лютого 2014 року № 22, 24 та 25 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також складені протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт».

У зв'язку з виявленими порушеннями, на підставі матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області винесені постанови від 13 березня 2014 року № 25 про накладення на позивача згідно з пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» штрафу в розмірі 54810,00 грн.; № 26 про накладення, згідно з пунктом 6 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», штрафу в розмірі 21924,00 грн.; № 27 про накладення, згідно з пунктом 7 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», штрафу в розмірі 109620,00 грн.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» (із змінами та доповненнями) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно зі статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (із змінами та доповненнями) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до пункту 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08 квітня 2011 року № 439/2011, основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме: здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Так, пунктом 2 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно з пунктом 6 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи інспекції, який затверджується керівником відповідної інспекції. Інспекції проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів.

З матеріалів справи вбачається, що наказом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області від 20 грудня 2013 року № 161-ОД затверджено план-графік планових перевірок об'єктів будівництва на І квартал 2014 року згідно додатку. Відповідно до пункту 6 додатку до плану-графіку, у І кварталі 2014 року плановій перевірці підлягав об'єкт будівництва - палац спорту «Юність», розташований м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 66.

Листом від 05 лютого 2014 року № 7/8-443-07 інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області повідомила замовника будівництва - комунальне підприємство «Управління капітального будівництва» про проведення планової перевірки об'єкту будівництва - палац спорту «Юність», розташованого у м. Запоріжжі, вул. Перемоги, 66, в якому також зазначила про необхідність забезпечення участі уповноважених осіб замовника будівництва, генерального проектувальника, генерального підрядника та субпідрядних організацій, відповідальних за здійснення технічного нагляду та авторського нагляду, на час перевірки за місцем розташування зазначеного об'єкта будівництва, наявності проектно-кошторисної документації на об'єкт будівництва, виконавчої документації на виконаний об'єм будівельно-монтажних робіт, ліцензій суб'єктів містобудування на провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури.

Тобто, відповідачем згідно плану-графіку було проведено перевірку саме об'єкта будівництва - палацу спорту «Юність», розташованого м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 66.

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Судом першої інстанції встановлено, що акт перевірки від 26 лютого 2014 року містить неправдиві відомості стосовно особи, яка брала участь у проведенні перевірки з боку генпідрядної організації та щодо участі у перевірці іншого перевіряючого.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що лише саме невірне зазначення в акті перевірки прізвищ осіб, які брали участь у перевірці не може невілювати сам факт проведеної перевірки, враховуючи те, що як другий перевіряючий, так і представник позивача приймали участь у заході.

Пунктами 16, 17 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Посилання позивача на те, що при проведенні перевірки одного суб'єкта містобудування неможливо застосовувати штрафні санкції щодо іншого суб'єкта містобудування є хибними, оскільки 26 лютого 2014 року проводилась планова перевірка саме об'єкта будівництва, а тому законодавець не обмежив в даному випадку право інспекції у застосуванні штрафних санкцій до усіх суб'єктів містобудування, які були задіяні у будівництві об'єкта, що перевіряється.

Щодо виявлених та зафіксованих в акті від 26 лютого 2014 року порушень, слід зазначити наступне.

Відповідно до пунктів 9.2, 9.4 ДБН А.3.1.5-2009 «Організація будівельного виробництва» будівельна організація відповідно до вимог чинних стандартів ISO серії 9000 здійснює комплекс технічних, економічних і організаційних заходів з ефективного управління якістю на всіх стадіях створення будівельної продукції. Контроль якості виконання робіт у процесі виробництва включає: вхідний контроль проектно-кошторисної документації; вхідний контроль конструкцій, виробів, матеріалів та устаткування; операційний контроль виробничих процесів; приймальний контроль будівельно-монтажних робіт.

Пунктом 9.7 ДБН А.3.1.5-2009 «Організація будівельного виробництва» передбачено, що операційний контроль виробничих процесів здійснюється в ході виконання будівельно-монтажних робіт і забезпечує своєчасне виявлення дефектів і вжиття заходів щодо їх запобігання. Під час операційного контролю перевіряється дотримання технології виконання будівельно-монтажних робіт, їх відповідність вимогам нормативних документів - національних стандартів України, державних будівельних норм і правил, а також технологічних документів - ПОБ, ПВР, технологічних карт, схем операційного контролю якості тощо. Результати операційного контролю заносяться до загального журналу робіт (додаток В).

Відповідно до пунктів 2.8.19-2.8.21 ДБН В.2.6-163:2010 «Сталеві конструкції. Норми проектування, виготовлення і монтажу» шви зварних з'єднань і конструкцій після закінчення зварювання повинні бути очищені від шлаку, бризок і напливів металу. Приварені складальні пристрої слід видаляти без застосування ударних впливів і пошкодження основного металу, а місця їх приварки зачищати до основного металу з видаленням усіх дефектів. Контроль якості зварювальних швів сталевих конструкцій здійснюється методами, наведеними у таблиці 2.8.2. За зовнішнім виглядом шви зварних з'єднань повинні задовольняти такі вимоги: мати гладку чи рівномірно лускату поверхню (без напливів, пропалів, звужень і розривів) і не мати різкого переходу до основного металу; у конструкціях, що сприймають динамічні навантаження, кутові шви повинні виконуватись з плавним переходом до основного металу; наплавлений метал повинен бути щільним по всій довжині шва, не мати тріщин і дефектів, окрім тих, що передбачені в п. 2.8.25; глибина підрізів основного металу не повинна перевищувати 0,5мм при товщині сталі від 4мм до 10 мм і 1 мм при товщині сталі понад 10мм, за винятком випадків, наведених у додаткових правилах; усі кратери повинні бути заварені.

Судом встановлено порушення позивачем вимог чинного законодавства щодо контролю якості виконаних зварювальних швів окремих деталей металоконструкцій.

Посилання представників товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт», що стадія операційного контролю якості зварювальних швів на момент перевірки проводитись не могла, оскільки металеві конструкції знаходились у стадії монтажу є безпідставними.

Так, таблицею 2.8.2 передбачається такий вид операційного контролю, як «зовнішній огляд всіх швів з перевіркою розміру»; крім того, перебування металоконструкцій в процесі монтажу не звільняє виконавця робіт від необхідності вчинення операційного контролю зварювальних швів та приведення їх у відповідність вимогам державних норм та правил.

Також встановлено, що деякі зварювальні шви вже були оґрунтовані, що свідчить про наступний етап будівельно-монтажних робіт, без попереднього належного завершення якості зварювальних швів.

Відповідно до пункту 9.8 ДБН А.3.1.5-2009 «Організація будівельного виробництва» забороняється виконання наступних робіт до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт та відповідальних конструкцій.

За таких обставин, є правомірним висновок відповідача про відсутність з боку товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт» належного контролю якості зварювальних швів, що в свою чергу є виконанням будівельних робіт з порушенням будівельних норм.

Пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено, що суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до пункту 1.17 Розділу 1 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» визначено, що на кожному об'єкті будівництва належить: вести загальний журнал робіт за формою згідно з додатком В, спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлює генпідрядник, виходячи з вимог нормативних документів щодо ведення виконавчої документації за формами, зразки яких наведено в додатку Г, журнал авторського нагляду відповідно до ДБН А.2.2-4; складати акти на закриття прихованих робіт за формою, наведеною у додатку К, акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій за формою, наведеною у додатку М; складати акти індивідуального та комплексного випробування устаткування, інженерних систем, мереж і обладнання; оформляти виконавчу документацію - комплект робочих креслень із написами, зробленими особами, відповідальними за виконання будівельно-монтажних робіт, про відповідальність виконаних у натурі робіт цим кресленням або змінам у них, внесеним за погодженням із замовником та проектувальником; вести облік збирання та видалення відходів і вторинної сировини; після завершення будівництва об'єкта скласти його архітектурно-технічний паспорт згідно із Законом України «Про архітектурну діяльність» та «Положенням про архітектурно-технічний паспорт об'єкта архітектури», паспорт технічного стану будівлі (споруди) згідно із НПАОП 45.2-1.01, енергетичний паспорт будинку згідно ДБН В 2.6-31.

З матеріалів справи вбачається, що товариством з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт» неналежно організовано ведення виконавчої документації, зокрема, встановлено наявність недоліків у заповненні обов'язкових граф відповідних журналів, а також відсутній журнал робіт із монтажу будівельних конструкцій.

Посилання позивача на те, що форма загального журналу робіт та спеціальних журналів, наведені у додатках В та Г ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» носить рекомендаційний характер є правомірною, разом з тим слід зазначити, що позивач сам скористався наведеною формою журналів, обравши відповідний зразок, а відтак має вести їх відповідно, із заповненням граф, проставлянням відміток, підписів тощо.

Згідно з пунктом 6 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи несуть відповідальність, у вигляді накладення штрафу у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил.

Щодо порушення генпідрядною організацією пункту 9.6 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», пункту 5.3 ДСТУ Б В.2.6-45.2008 «Конструкції будинків і споруд. Вікна та двері балконні, вітрини і вітражі з алюмінієвих сплавів. Загальні технічні умови» та статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», а саме відсутній документ, що підтверджує відповідність віконних та вітражних систем вимогам робочої документації.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані: забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов'язковою.

Згідно з пунктом 9.6 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» під час вхідного контролю конструкцій, виробів, матеріалів і устаткування перевіряється їх відповідність вимогам робочої документації, паспортам, сертифікатам та іншим супроводжувальним документам.

Пунктом 5.3 ДСТУ Б В.2.6-45.2008 «Конструкції будинків і споруд. Вікна та двері балконні, вітрини і вітражі з алюмінієвих сплавів. Загальні технічні умови» передбачено, що у комплект поставки повинні бути включені паспорт та інструкція з монтажу й експлуатації.

Судом встановлено, що робочим проектом передбачається встановлення на об'єкті будівництва - палац спорту «Юність», 5 різновидів вітражів алюмінієвих, 25 різновидів метало пластикових вікон та 5 різновидів метало пластикових фрамуг. Під час перевірки 26 лютого 2014 року на об'єкті будівництва документи, що підтверджують якість встановлених віконних систем були відсутні.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем надавались лише два паспорти на вікна, видані приватним акціонерним товариством «Дніпровський завод «Алюмаш» від 01 серпня 2013 року, що не відповідає заявленій у робочому проекті кількості та різновидам вітражів, вікон та фрамуг. Крім того, надані паспорти взагалі не надають змоги ідентифікувати їх належність хоча б до певного різновиду вікон, заявлених у робочій документації.

З наданих протоколу випробувань від 25 січня 2013 року № 5/17-13 та сертифікату відповідності № UA1.103.0049253-13, які стосуються вікон та дверей балконних, фасадів, вітрин та вітражів з алюмінієвих сплавів системи «ТЕКНО», також не можливо встановити чи відносяться вказані документи до тих виробів, які встановлені на об'єкті будівництва, оскільки відсутня будь-яка ідентифікуюча інформація на самих будівельних матеріалах, а також у наданих паспортах.

Відповідно до пункту 7 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: застосування будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що не відповідають державним нормам, стандартам, технічним умовам, проектним рішенням, а також тих, що підлягають обов'язковій сертифікації, але не пройшли її, - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Враховуючи зазначені обставини, суд першої інстанції правильно встановив правомірність винесених інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області постанов від 13 березня 2014 року № 25, № 26 та № 27 про накладання на позивача штрафів.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованих висновків щодо відмови у задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт».

Суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції повно встановлені обставини справи та надана правильна юридична оцінка, у зв'язку з чим підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 196, 198, 200, 205, 206, 212 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Буд-Енерго-Стандарт» - залишити без задоволення.

Постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 18 червня 2014 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

Головуючий: І.Ю. Богданенко

Суддя: С.А. Уханенко

Суддя: Ю.М. Дадим