Справа № 826/20411/14
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2015-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 березня 2015 року № 826/20411/14

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Огурцова О.П. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомПублічного акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль"
до треті особиВідділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Солом'янського району реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві Товариство з обмеженою відповідальністю "Ніка Холдінг Інвест", Товариство з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест", Відділ державної реєстрації юридичних та фізичних осіб - підприємців Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві
провідміну державної реєстрації юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест"

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Солом'янського району реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві, треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю "Ніка Холдінг Інвест", Товариство з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест", Відділ державної реєстрації юридичних та фізичних осіб - підприємців Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві про відміну державної реєстрації юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест".

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що виділення юридичної особи - TOB «Ніка Холдінг Інвест» було вчинено з порушенням вимог чинного законодавства України, встановлених статями 105, 107, 109, 202, 520, 629 Цивільного кодексу України та статтями 22, 32, 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців», з огляду на що є неправомірним і створення ТОВ «ВЕЛФАР ІНВЕСТ». Зокрема позивач посилався на те, що відповідно до частини четвертої статті 107 Цивільного кодексу України порушення положень частини другої та третьої зазначеної статті є підставою для відмови у внесенні до Єдиного державного реєстру, у тому числі, запису про державну реєстрацію створюваних юридичних осіб - правонаступників.

Також позивач посилався на те, що до ЄДРПОУ не було внесено запису про перебування юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка Холдінг Інвест" в стані припинення та відповідно до умов договір укладених між позивачем та вказаним товариством реорганізацію з внесенням змін в установчі та реєстраційні документи воно мало право здійснювати виключно за згодою позивача.

Представник позивача у судовому засіданні 12.03.2015 підтримала позовні вимоги та просила суд задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідач проти позовних вимог заперечив, через канцелярію суду надійшли письмові заперечення, у яких він просив відмовити у задоволенні адміністративного позову повністю та розглядати справу без його участі. Свої заперечення на адміністративний позов відповідач обґрунтовує тим, що подані для проведення державної реєстрації юридичної особи, що створюється шляхом виділу документи були належним чином засвідчені, укомплектовані та відповідали вимогам, що визначаються до статями 8, 25, 27, 32 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців», з огляду на що у державного реєстратора були відсутні правові підстави для відмови у проведення оскаржуваної реєстраційної дії.

У судове засідання представник відповідача не прибув, про причини неприбуття суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Третя особа 1 проти позовних вимог заперечила, через канцелярію суду подала письмові пояснення, у яких просила відмовити у задоволенні адміністративного позову повністю. Свої заперечення на адміністративний позов третя особа 1 обґрунтовує тим, що до правовідносин створення юридичної особи шляхом виділу, не підлягають застосуванню правові приписи, яким врегульовано порядок припинення юридичної особи.

Представник третьої особи у судовому засіданні заперечив проти позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Представники третьої особи 2 та третьої особи 3 у судове засідання не прибули, про причини неприбуття суд не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

У відповідності до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України суд, заслухавши у судовому засіданні представників відповідача, ухвалив продовжити розгляд справи у письмовому провадженні.

Підчас судового розгляду справи, суд,

В С Т А Н О В И В:

07.07.2014 загальними зборами учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка Холдінг Інвест» прийнято рішення оформлене протоколом № 1-07/04 про затвердження розподільчих балансів Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест" та ТОВ «Луксуріум» у зв'язку з реорганізацією Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка Холдінг Інвест» шляхом виділення з нього інших товариств.

Згідно Розподільного балансу від 01.07.2014, в результаті реорганізації Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка Холдінг Інвест» шляхом виділу новоствореному Товариству з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест" передаються грошові зобов'язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Ніка Холдінг Інвест» перед Публічним акціонерним товариством "Райффайзен Банк Аваль", що витікають з умов Генеральної кредитної угоди №010/14/209 від 16.11.2007 та укладених в її рамках кредитних договорів.

14.07.2014 Відділом державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Солом'янського району реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві до Єдиного державного реєстру внесено запис за № 1 026785 про створення Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест".

Публічне акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" вважаючи державну реєстрацію юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест" такою, що підлягає відміні звернулось з відповідним позовом до суду.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов'язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Статтею 109 Цивільного кодексу України встановлено, що виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов'язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб. Після прийняття рішення про виділ учасники юридичної особи або орган, що прийняв рішення про виділ, складають та затверджують розподільчий баланс. Юридична особа, що утворилася внаслідок виділу, несе субсидіарну відповідальність за зобов'язаннями юридичної особи, з якої був здійснений виділ, які згідно з розподільчим балансом не перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Юридична особа, з якої був здійснений виділ, несе субсидіарну відповідальність за зобов'язаннями, які згідно з розподільчим балансом перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Якщо юридичних осіб, що утворилися внаслідок виділу, дві або більше, субсидіарну відповідальність вони несуть спільно з юридичною особою, з якої був здійснений виділ, солідарно. Якщо після виділу неможливо точно встановити обов'язки особи за окремим зобов'язанням, що існувало у юридичної особи до виділу, юридична особа, з якої здійснено виділ, та юридичні особи, що були створені внаслідок виділу, несуть солідарну відповідальність перед кредитором за таким зобов'язанням.

Таким чином, припинення юридичної особи здійснюється в результаті ліквідації або реорганізації, яка може здійснюватись шляхом злиття, приєднання, поділу, перетворення, у той час, як виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов'язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб, при цьому припинення юридичної особи з якої був здійснений виділ не відбувається та вона несе субсидіарну відповідальність за зобов'язаннями, які згідно з розподільчим балансом перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу, як і остання за зобов'язаннями, які згідно з розподільчим балансом не перейшли до неї.

Частиною першою статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» встановлено, що для проведення державної реєстрації юридичної особи засновник (засновники) або уповноважена ними особа повинні особисто подати державному реєстратору (надіслати поштовим відправленням з описом вкладення або в разі подання електронних документів подати опис, що містить відомості про надіслані електронні документи, в електронній формі) такі документи: заповнену реєстраційну картку на проведення державної реєстрації юридичної особи, до якої може бути подана як додаток заява щодо обрання юридичною особою спрощеної системи оподаткування та/або реєстраційна заява про добровільну реєстрацію як платника податку на додану вартість за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику; примірник оригіналу (ксерокопію, нотаріально засвідчену копію) рішення засновників або уповноваженого ними органу про створення юридичної особи у випадках, передбачених законом; два примірники установчих документів (у разі подання електронних документів - один примірник); документ, що засвідчує внесення реєстраційного збору за проведення державної реєстрації юридичної особи. У разі подання електронних документів для проведення державної реєстрації юридичної особи підтвердженням внесення плати за проведення державної реєстрації юридичної особи є примірник електронного розрахункового документа.

Згідно з частиною восьмою статті 24 зазначеного Закону державному реєстратору забороняється вимагати додаткові документи для проведення державної реєстрації юридичної особи, якщо вони не передбачені частинами першою - сьомою цієї статті.

Відповідно до частини одинадцятої статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» державний реєстратор зобов'язаний залишити без розгляду документи, які подані для проведення державної реєстрації юридичної особи, якщо: документи подані за неналежним місцем проведення державної реєстрації; документи не відповідають вимогам, які встановлені частинами першою, другою, четвертою - сьомою статті 8 та частиною п'ятою статті 10 цього Закону; до державного реєстратора надійшло рішення суду щодо заборони у проведенні реєстраційних дій; документи подані не в повному обсязі. документи подано особою, яка не має на це повноважень.

Частинами першою та третьою статті 25 зазначеного Закону встановлено, що державний реєстратор за відсутності підстав для залишення документів, які подані для проведення державної реєстрації юридичної особи, без розгляду зобов'язаний перевірити ці документи на відсутність підстав для відмови у проведенні державної реєстрації юридичної особи, які передбачені частиною першою статті 27 цього Закону. За відсутності підстав для відмови у проведенні державної реєстрації юридичної особи державний реєстратор повинен внести до реєстраційної картки на проведення державної реєстрації юридичної особи ідентифікаційний код відповідно до вимог Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України та внести до Єдиного державного реєстру запис про проведення державної реєстрації юридичної особи на підставі відомостей цієї реєстраційної картки.

Згідно з частиною першою статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» Підставами для відмови у проведенні державної реєстрації юридичної особи є: невідповідність відомостей, які вказані в реєстраційній картці на проведення державної реєстрації юридичної особи, відомостям, які зазначені в документах, що подані для проведення державної реєстрації юридичної особи; невідповідність установчих документів вимогам частини третьої статті 8 цього Закону; порушення порядку створення юридичної особи, який встановлено законом, зокрема: наявність обмежень на зайняття відповідних посад, встановлених законом щодо осіб, які зазначені як посадові особи органу управління юридичної особи; невідповідність відомостей про засновників (учасників) та кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи відомостям щодо них, які містяться в Єдиному державному реєстрі; наявність обмежень щодо вчинення засновниками (учасниками) юридичної особи або уповноваженою ними особою юридичних дій, які встановлені абзацом четвертим частини другої статті 35 цього Закону; наявність в Єдиному державному реєстрі найменування, яке тотожне найменуванню юридичної особи, яка має намір зареєструватися; використання у найменуванні юридичної особи приватного права повного чи скороченого найменування державного органу або органу місцевого самоврядування, або похідних від цих найменувань, або історичного державного найменування, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; невідповідність найменування юридичної особи вимогам закону щодо найменування окремих видів юридичних осіб (банк, кредитна спілка, недержавний пенсійний фонд тощо); встановлена іншими законами заборона використання у найменуванні юридичної особи певних термінів, абревіатур, похідних термінів. Відмова у проведенні державної реєстрації юридичної особи з інших підстав не допускається.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 32 зазначеного Закону для проведення державної реєстрації юридичної особи, що створюється шляхом виділу, засновники (учасники) або уповноважені ними орган чи особа крім документів, які передбачені частинами першою - сьомою статті 24 цього Закону, повинні додатково подати примірник оригіналу (ксерокопію або нотаріально засвідчену копію) розподільчого балансу. Прийом документів державним реєстратором для проведення державної реєстрації юридичної особи, що створюється шляхом виділу, проводиться в порядку, встановленому частинами восьмою - дванадцятою статті 24 цього Закону. Державна реєстрація юридичної особи, що створюється шляхом виділу, проводиться в порядку, встановленому статтями 25 - 27 цього Закону, не раніше двох місяців з дати публікації повідомлення про прийняття засновниками (учасниками) або уповноваженим ними органом рішення про виділ у спеціалізованому друкованому засобі масової інформації.

Частинами четвертою та шостою статті 32 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» встановлено, що внесення до Єдиного державного реєстру запису про рішення засновниками (учасниками) або уповноваженим ними органом щодо виділу здійснюється за процедурами, передбаченими статтею 34 цього Закону для внесення до Єдиного державного реєстру запису про рішення засновниками (учасниками) або уповноваженим ними органом щодо припинення юридичної особи. Виділ вважається завершеним з дати державної реєстрації юридичних осіб, утворених в результаті виділу.

Отже, проведення державної реєстрації юридичної особи, що створюється шляхом виділу здійснюється у порядку встановлено, для проведення державної реєстрації юридичної особи, відповідно до якого державний реєстратор за відсутності підстав для залишення документів, які подані для проведення державної реєстрації юридичної особи, без розгляду передбачених частиною одинадцятою статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців», зобов'язаний перевірити ці документи на відсутність підстав для відмови у проведенні державної реєстрації юридичної особи, які передбачені частиною першою статті 27 вказаного Закону, та за їх відсутності внести до реєстраційної картки на проведення державної реєстрації юридичної особи ідентифікаційний код відповідно до вимог Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України та внести до Єдиного державного реєстру запис про проведення державної реєстрації юридичної особи на підставі відомостей цієї реєстраційної картки.

Позивачем в позовній заяві про наявність обставин передбачених частиною одинадцятою статті 24 та частиною першою статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців», які є підставами для залишення документів поданих для проведення державної реєстрації юридичної особи, у тому числі шляхом виділу, без розгляду та для відмови у проведенні державної реєстрації юридичної особи не зазначено та судом з наявних в матеріалах справи документів не встановлено.

Посилання позивача на положення частини четвертої статті 107 Цивільного кодексу України та на факт того, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Ніка Холдінг Інвест" з якого було здійснено видів Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест" не перебувало в процесі припинення суд вважає помилковими з огляду на те, що створення юридичної особи шляхом виділу, не передбачає припинення юридичної особи з якої був здійснений виділ у той час як положеннями частини четвертої статті 107 Цивільного кодексу України врегульовано порядок припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу та перетворення.

Стосовно посилань позивача на факт того, що при здійсненні державної реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест" шляхом виділу з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка Холдінг Інвест", останнім було порушено умови Генеральної кредитної угоди №010/14/209 від 16.11.2007 та укладених в її рамках кредитних договорів укладених з позивачем, суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні господарських договорів.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Отже, поряд з тим, що на суб'єкта владних повноважень, у випадку, якщо він є відповідачем в адміністративній справі, покладено обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, Кодексом адміністративного судочинства України на кожну сторону, в не залежності від того чи є вона суб'єктом владних повноважень, покладено обов'язок щодо доведення обставин на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

З огляду на викладене, враховуючи те, що у суду відсутні підстави вважати, що при здійсненні державної реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест", були наявні підстави передбачені частиною одинадцятою статті 24 та частиною першою статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців», суд дійшов висновку про відсутність підстав для висновку про допущення відповідачем порушення вимог чинного законодавства при здійсненні державної реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю "Велфар Інвест" та внесенні 14.07.2014 до єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців запису № 1 026785.

Керуючись вимогами статей 69-71, 94, 160-165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного - відмовити повністю.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі апеляційного оскарження постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О.П. Огурцов