Справа № 469/977/13-а
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2015-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2015 р.м.ОдесаСправа № 469/977/13-а

Категорія: 11 Головуючий в 1 інстанції: Старчеус О.П.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Єщенка О.В.,

суддів - Димерлія О.О.

- Романішина В.Л.

при секретарі судового засідання - Вишневській А.В.

за участю:

апелянта - ОСОБА_2,

представника апелянта - ОСОБА_3,

представника відповідача - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Березанського районного суду Миколаївської області від 29.07.2014 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського районного управління юстиції у Миколаївській області, треті особи: Орган опіки та піклування Березанської районної державної адміністрації Миколаївської області, ОСОБА_5, про визнання дій незаконними, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулось до суду з позовом до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського районного управління юстиції у Миколаївській області, треті особи: Орган опіки та піклування Березанської районної державної адміністрації Миколаївської області, ОСОБА_5, про визнання дій незаконними.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що позивач не давав згоди на зміну прізвища дитини ОСОБА_6 та виключення про нього відомостей, як батька дитини, а також на те, що він з 2004 року сплачує аліменти на утримання невідомої йому дитини ОСОБА_7, тому що згідно рішення суду він повинен сплачувати аліменти на утримання ОСОБА_6, якого на теперішній час взагалі не існує, у зв'язку з чим він вважав, що відповідач порушив його права, оскільки без будь-яких на те законних підстав з 01 липня 2004 року по теперішній час він сплачує ОСОБА_5 аліменти на утримання невідомої йому дитини, чим йому завдано матеріальну шкоду в сумі 20 000 грн. Позивач просив визнати дії відповідача незаконними та стягнути з нього на його користь 20000 тис.грн. в рахунок відшкодування завданої йому матеріальної шкоди.

Постановою Березанського районного суду Миколаївської області від 29.07.2014 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з постановленим по справі судовим рішенням, ОСОБА_2 в апеляційній скарзі зазначає про невідповідність висновків суду обставинам справи. При цьому апелянт вважає, що судом допущено порушення матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті. У зв'язку з чим в апеляційній скарзі ставиться питання про скасування постанови суду першої інстанції і винесення нової постанови із задоволенням позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_5 перебували в зареєстрованому шлюбі від якого мають сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 і, що після розірвання шлюбу ОСОБА_5 залишила своє дівоче прізвище ОСОБА_5.

Також судом встановлено, що рішенням суду в 2004 році позивача позбавлено батьківських прав відносно сина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2.

З постанови про стягнення аліментів від 10 лютого 2004 року місцевого суду Березанського району Миколаївської області вбачається, що суд постановив стягнути з позивача на користь ОСОБА_9 аліменти на утримання сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.6).

Розрахунком заборгованості по аліментам Головного державного виконавця Аветисяна А.Е. підтверджується борг ОСОБА_2 по аліментам в сумі 39861,16 грн. станом на 01.03.2014 року (а.с.7-9).

Довідкою ТОВ з іноземними інвестиціями «Трансінвестсервіс» від 16.11.2013 року підтверджується стягнення аліментів з позивача за період з 01.05.2013 року по 02.12.2013 року на користь ОСОБА_5 та заборгованість по аліментам станом на 01.05.2013 року в сумі 40373,36 грн. (а.с.57).

Те, що ОСОБА_2 є батьком дитини ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3 вбачається з копії свідоцтва про народження ОСОБА_7 (а.с.86).

Зміни до актового запису про народження ОСОБА_6 щодо прізвища внесені на підставі рішення Органу опіки та піклування Березанської районної державної адміністрації від 09.06.2004 року , яке оглянуте в судовому засіданні (Книга Протоколів засіданні Ради опіки та піклування, протокол № 11).

З зазначеного рішення вбачається, що матері дитини ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_10 дозволено змінити прізвище дитини на ОСОБА_7, що відповідає інтересам дитини у зв'язку з тим, що батька позбавлено батьківських прав за рішенням суду (справа № 2-2281 від 20.05.2004 року).

Так, приймаючи рішення про дозвіл на зміну прізвища дитини Орган опіки та піклування Березанської райдержадміністрації, брав до уваги саме те, що позивач позбавлений батьківських прав і тому, це рішення було прийнято без врахування його думки.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, а також приймаючи до уваги доводи, наведені в апеляційній скарзі, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову ОСОБА_2, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01.07.2010 року № 2398-6 (далі Закон) встановлено, що цей Закон регулює відносини, пов'язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням і анулюванням, визначає засади діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ст. 6 Закону відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження. Органи державної реєстрації актів цивільного стану видають відповідні свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану.

Перша вимога позивача до відділу державної реєстрації актів цивільного стану полягає в тому, що до актового запису про народження його дитини ОСОБА_6, який складено відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського районного управління юстиції № 1 від 20.01.2003 року, внесенні зміни в частині зміни прізвища дитини та матері дитини з ОСОБА_6 на ОСОБА_7 та ОСОБА_5 відповідно без його згоди.

Відповідно до частини 3 статті 148 Сімейного кодексу України у разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінене за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років.

В даному випадку мова йде про те, що матір дитини змінила своє прізвище з ОСОБА_6 на ОСОБА_5 при державній реєстрації розірвання шлюбу скориставшись правом на вибір прізвища після розірвання шлюбу, що передбачено статтею 113 Сімейного кодексу України (особа, яка змінила своє прізвище у зв!язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище).

Припинення шлюбу між батьками зазвичай не тягне зміни прізвища дітей. Проте, якщо той з батьків, у якого дитина залишилася проживати після припинення шлюбу або визнання шлюбу недійсним, змінив своє прізвище, він має право змінити і прізвище дитини. При цьому необхідно враховувати і наявність згоди іншого з батьків, оскільки припинення шлюбу або визнання його недійсним не впливає на обсяг прав батьків.

Отже, змінивши своє прізвище, мати дитини набула підстав на реалізацію права щодо змін прізвища дитини, але законодавець при цьому вимагає згоди батька дитини.

Разом з тим, частиною 5 статті 148 Сімейного кодексу України передбачено, що у разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов'язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини (немилозвучність прізвища, важкість його вимови; бажання носити спільне з дітьми прізвище, якщо шлюб між подружжям розірваний, а у заявника (заявниці) було дошлюбне прізвище; бажання матері (батька) надати дитині своє прізвище, якщо батько (мати) не брав участі у вихованні дитини; бажання надати прізвище, відповідне національності іншого з батьків (при різних національностях батьків тощо).

Відповідно до частини 2 статті 19 Сімейного кодексу України рішення органу опіки та піклування є обов'язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 СК України.

Порядок внесення змін до актових записів цивільного стану регламентовано Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та розділом II Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції від 12.01.2011, № 96/5, зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 14 січня 201 Іза № 55/18793 (далі Правила), зокрема підпунктом 2.13.10 пункту 2.10 розділу II Правил передбачено, що підставою для внесення змін до актового запису про народження малолітньої дитини є актовий запис про шлюб та розірвання шлюбу. Ці актові записи є підставою для зміни прізвищ батьків (одного з них) в актовому записі про народження малолітньої дитини при умові одночасної зміни прізвища дитини.

Підпунктом 2.13.11 пункту 2.10 розділу II Правил передбачено, що підставою для внесення змін до актового запису є рішення органу опіки та піклування, оформлене розпорядженням районної державної адміністрації чи рішенням виконавчого комітету про зміну прізвища малолітньої дитини відповідно до частини п'ятої статті 148 Сімейного кодексу України.

Отже внесення змін до актового запису про народження ОСОБА_6 № 1, який складено відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського районного управління юстиції 20 січня 2003 року, здійснено у повній відповідності до діючого законодавства, а саме прізвище матері дитини змінено одночасно зі зміною прізвища дитини.

Підставою для зміни прізвища матері у вищенаведеному актовому записі про народження дитини став актовий запис про розірвання шлюбу № 38 від 26.05.2004 року, складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського районного управління юстиції, відповідно до якого після розірвання шлюбу ОСОБА_9 скористалася своїм правом і відновила своє дошлюбне прізвище ОСОБА_5.

На підставі висновку ради опіки та піклування Березанської районної державної адміністрації Миколаївської області про зміну прізвища малолітній дитині від 05.07.2013 року № 11 внесено зміни до актового запису про народження ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_3, а саме змінено прізвище дитини з ОСОБА_11 на ОСОБА_5. Висновок ради опіки та піклування винесений на підставі частини 5 статті 148 Сімейного кодексу України.

Друга вимога позивача до відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського районного управління юстиції полягає в тому, що відділ виключив відомості про нього як про батька дитини з актового запису про народження.

02.06.2004 року набрало чинності рішення Березанського районного суду Миколаївської області про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітнього ОСОБА_6 від 20.05.2004 року № 2-228.

Рішення суду про позбавлення батьківських прав після набрання ним законної сили суд надсилає відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини.

Відповідно до пункту 33 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, які затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5 (у редакції Міністерства юстиції України від 24.12.2010 № 3307/5), на підставі рішення суду про позбавлення батьківських прав, що набрало чинності, в день надходження копії такого рішення до відділу державної реєстрації актів цивільного стану або в день його пред'явлення особою, зазначеною в рішенні суду, у графі "Для відміток" актового запису про народження зазначається, той із батьків, який позбавлений батьківських прав на підставі рішення, а також назва суду, номер справи та дата вказаного судового рішення. Учинений запис засвідчується підписом посадової особи і печаткою відділу державної реєстрації актів цивільного стану. У таких випадках відомості про батьків з актового запису не виключаються. Одночасно відповідні відомості вносяться до Державного реєстру актів цивільного стану громадян. Тому з батьків, якого позбавлено батьківських прав, свідоцтво про народження дитини повторно не видається.

Відповідно до статті 166 Сімейного кодексу України особа, позбавлена батьківських прав втрачає як особисті немайнові, так і майнові права щодо дитини. Згадані права виникають із сімейних, цивільних, трудових та інших відносин. Отже, батьки, позбавлені батьківських прав, втрачають, по-перше, всі права, засновані на факті спорідненості з дитиною, відносно якої вони позбавлені батьківських прав, причому йдеться не тільки про ті права, які вони мали до досягнення дітьми повноліття, але і інші що вона могла б одержати в майбутньому у разі своєї непрацездатності.

Позбавлення батьківських прав тягне втрату для батьків права на отримання призначених дітям пенсій, державних допомог, аліментів (ст. 179 СК). Крім того, особи, позбавлені батьківських прав, втрачають право на отримання пільг, встановлених законодавством для громадян, що мають дітей, зокрема право на додаткові пільги працівникам, що мають дітей, що дозволяють поєднувати працю з вихованням дітей.

З позбавленням батьківських прав припиняються не тільки права, але і обов'язки батьків щодо виховання дитини. Проте за батьками зберігається обов'язок щодо утримання дитини. Тому суд, розглядаючи справу про позбавлення батьківських прав, вирішує питання про стягнення аліментів на дитину з батьків, позбавлених батьківських прав, на вимогу позивача або з власної ініціативи (частина 2 статті 166 СК України).

Якщо батьківських прав позбавляється один з батьків, а дитина знаходиться у іншого з батьків або у опікуна, то аліменти, що стягаються на дитину, виплачуються на користь того з батьків, з ким проживає дитина (ч. 1 ст. 193 СК) або опікуну (ч. 3 ст. 72 ЦК).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язанні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Виходячи з наведеного відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського районного управління юстиції діяв у межах та у спосіб встановлений чинним законодавством України.

З огляду на викладене апеляційний суд не приймає до уваги доводи апелянта, оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків, зазначених у рішенні суду першої інстанції.

На підставі викладеного колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог апелянта.

Оскільки судом першої інстанції повно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції, відповідно до ст. 200 КАС України, залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову місцевого суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 195,196,198, 200, 205, 206, 254 КАС України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Березанського районного суду Миколаївської області від 29.07.2014 року - без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого Адміністративного Суду України протягом двадцяти днів після складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 16.02.2015 року

Головуючий: суддя О.В.Єщенко

суддя О.О.Димерлій

суддя В.Л.Романішин