Справа № 826/2177/15
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2015-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 березня 2015 року № 826/2177/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Келеберда В. І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лотос"
до Обухівської районної державної адміністрації третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Приватне акціонерне товариство «ТІЗ-Топаз»
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії

Обставини справи:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Лотос» звернулось з позовом до Обухівської районної державної адміністрації в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Відділу містобудування і архітектури Обухівської районної державної адміністрації Київської області про відмову у видачі Товариству з обмеженою відповідальністю «Лотос» містобудівних умов та обмежень, викладене в листі від 27.01.2015 року №17/21-16, зобов'язати Обухівську районну державну адміністрацію видати Товариству з обмеженою відповідальністю «Лотос» (ідентифікаційний код 32111544,04070, м. Київ, вул. Іллінська, 16) містобудівні умови та обмеження згідно заяв та документів, поданих 14 жовтня та 19 січня 2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відмова відповідача у видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки є протиправною, оскільки вказана в листі №17/31-16 від 27.01.2015 року обставина, а саме відсутність розробленої та затвердженої в установленому порядку містобудівної документації, не є підставою для відмови згідно Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 109 від 07 липня 2011 року.

Також позивач зазначив, що вищезазначена обставина не відповідає дійсності, оскільки щодо смт. Козин є в наявності розроблена та затверджена в установленому порядку містобудівна документація.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи. В якості безпідставності позову відповідач зазначав, що у зв'язку з відсутністю розробленої та затвердженої у встановленому порядку містобудівної документації встановити відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки не вбачається за можливе.

Відносно твердження позивача, щодо наявності містобудівної документації, а саме детального плану території житлово-рекреаційного комплексу «Конча-Заспа», що розроблявся в 2005 році, то відповідач зазначив, що протокол архітектурно-містобудівної ради не є документом, що засвідчує остаточне погодження містобудівних, архітектурних, інженерних та інших проектних рішень розглянутого проекту. Таким документом, є лише лист погодження в якому зазначається без зауважень та який надається разом з протоколом для подальшого керівництва при затвердженні чи доопрацюванні проекту.

Також, відповідач наголошував, що рішенням Козинської селищної ради від 25 грудня 2005 року №7 не було затверджено проект детального плану ЖРК «Конча-Заспа», як це передбачено в п. 42 ч.1 ст. 26 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», а саме: затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.

10 березня 2015 року протокольною ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва залучено до участі у справі в якості третьої особи, без самостійних вимог на предмет спору - Приватне акціонерне товариство «ТІЗ-Топаз» .

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Приватне акціонерне товариство «ТІЗ-Топаз» посилаючись на Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закон України « Про адміністративні послуги», Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, просило позов задовольнити, з підстав наявності розробленої та затвердженої в установленому порядку містобудівної документації.

В судовому засіданні за згодою сторін відповідно до ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалено про вирішення справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «Лотос» звернулось до Відділу містобудування і архітектури Обухівської районної державної адміністрації із заявою, у якій просило видати містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки, стосовно об'єкта з забудови житлово-рекреаційного комплексу «Конча-Заспа», від 14 жовтня 2014 року.

У зв'язку з відсутністю відповіді на заявою про видачу містобудівних умов і обмежень, ТОВ «Лотос» звернувся до суду про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії.

Постановою окружного адміністративного суду міста Києва від 29 грудня 2014 року у справі № 826/17545/14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Лотос» до Обухівської районної державної адміністрації, Відділу містобудування і архітектури Обухівської районної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити зобов'язано Відділ містобудування і архітектури Обухівської районної державної адміністрації розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Лотос» від 14 жовтня 2014 року, повідомити Товариство з обмеженою відповідальністю «Лотос» про наслідки такого розгляду.

Листом № 336/21-16 від 21.10.2014 року направленого на виконання рішення суду, Обухівська районна державна адміністрація повідомила, що наданий позивачем на розгляд пакет документів не відповідає законодавству, у зв'язку з чим не має можливості надати відповідь за заявою від 14 жовтня 2014 року

19 січня 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Лотос» повторно звернулось до відділу надання адміністративних послуг та дозвільних процедур Обухівської районної державної адміністрації із заявою про видачу містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки із забудови житлово-рекреаційного комплексу «Конча-Заспа» з заявою про видачу містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, до якої було додано: лист відділу містобудування та архітектури Обухівської РДА від 21.10.2014 року №336/21-16; викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастровий план, містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва; відомості про державну реєстрацію.

У відповідь на повторну заяву, відповідач листом від 27.01.2015 року за №17/21-16 повідомив позивача, що у зв'язку з відсутністю містобудівної документації, а саме детального плану території, встановити відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки не вбачається за можливе.

Також, відповідач у листі зазначив, що повернутись до розгляду даного питання можливо після завершення процедури розроблення та затвердження в установленому порядку містобудівної документації відповідного рівня та передачі її відділу містобудування і архітектури Обухівської РДА.

Не погоджуючись з прийнятим відповідачем рішенням, викладеним в листі №17/21-16 від 27.01.2015 року, позивач звернувся з адміністративним позовом до суду.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.11.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038).

Процедуру надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст визначає Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 109 від 07 липня 2011 року (далі-Порядок).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 3038 містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій. Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Частиною 2 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Згідно з ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

Частини 3-7 статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлюють, що містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.

Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Згідно п.2.2 Порядку для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви

замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право

власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі

наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру-за

умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Як встановлено судом, з метою отримання містобудівних умов та обмежень позивач звертався до відділу надання адміністративних послуг та дозвільних процедур Обухівської районної державної адміністрації із заявою від 19.01.2015 року про видачу містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки із забудови житлово-рекреаційного комплексу «Конча-Заспа» та доданими документами відповідно до п. 2.2. Порядку.

У відповідь на заяву, відповідач листом від 27.01.2015 року за №17/21-16 повідомив позивача, що у зв'язку з відсутністю містобудівної документації, а саме детального плану території, встановити відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки не вбачається за можливе.

Згідно п.1.2 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження)- документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на підтвердження наявності містобудівної документації, а саме детального плану території житлово-рекреаційного комплексу «Конча-Заспа» надано протокол №209/05-п засідання містобудівної ради управління містобудування і архітектури та розвитку КОДА від 17 листопада 2005 року.

На момент розробки детального плану, правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулювались Законом України "Про планування і забудову територій", Типовим положенням про архітектурно-містобудівні ради при спеціально уповноважених місцевих органах містобудування та архітектури затвердженого Наказом № 210 Державного Комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 01.09.1999 року.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про планування і забудову територій", містобудівна документація - затверджені текстові і графічні матеріали, якими регулюється планування, забудова та інше використання територій; детальний план території - містобудівна документація, яка розробляється для окремих районів, мікрорайонів, кварталів та районів реконструкції існуючої забудови населених пунктів.

Відповідно до ч. 4 ст.13 Закону України "Про планування і забудову територій" в редакції чинної на момент виникнення спірних правовідносин, спеціально уповноважені органи з питань містобудування та архітектури відповідно до детального плану території подають висновки і пропозиції сільським, селищним, міським радам та їх виконавчим органам, Київській і Севастопольській міським державним адміністраціям для наступного прийняття рішень у межах повноважень, визначених законом, щодо: визначення земельних ділянок для розташування та будівництва об'єктів містобудування та іншого використання; розроблення та затвердження місцевих правил забудови, проектів забудови території, проектів розподілу території мікрорайону (кварталу).

Відповідно до п. 2.1. Типового положення про архітектурно-містобудівні ради при спеціально уповноважених місцевих органах містобудування та архітектури затвердженого Наказом № 210 Державного Комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 01.09.1999 року, архітектурно-містобудівна рада розглядає і надає рекомендації місцевим органам містобудування і архітектури, іншим органам виконавчої влади та виконавчим комітетам міських рад, замовникам (фізичним і юридичним особам) і розробникам проектної документації щодо її доопрацювання та затвердження:

- генеральних планів населених пунктів, схем планування територій та проектів детального планування територій, проектів забудови та іншої містобудівної документації;

- архітектурних, планувальних та інженерних рішень проектів об'єктів архітектури і містобудування.

Як вбачається з протоколу №209/05-п засідання містобудівної ради управління містобудування і архітектури та розвитку КОДА від 17 листопада 2005 року, проект детального плану було погоджено лише в частині планувального рішення та рекомендовано до подальших стадій розробки у відповідності до визначеної черговості проектування і будівництва.

Тобто згідно протоколу № 209/05-п від 17 листопада 2005 року, архітектурно-містобудівною радою було погоджено лише планувальне рішення детального плану, а не проект детального плану в цілому.

Окрім зазначеного, відповідно до п. 6.1. Типового положення про архітектурно-містобудівні ради при спеціально уповноважених місцевих органах містобудування та архітектури протокол засідання архітектурно-містобудівної ради не є документом, що засвідчує остаточне погодження містобудівних, архітектурних, інженерних та інших проектних рішень розглянутого проекту.

Відповідно до п. 6.2. Типового положення висновки, зауваження та рекомендації, викладені в протоколі архітектурно-містобудівної ради, повинні бути враховані у висновку про погодження чи відхилення від погодження проекту, який складається на основі протоколу архітектурно-містобудівної ради і підписується начальником місцевого органу містобудування та архітектури або його заступником.

Відповідно до п. 6.3 вказаного положення лист про погодження може бути наданий: без зауважень, якщо таким є висновок архітектурно-містобудівної ради: із зауваженнями щодо доопрацювання проекту при наступній стадії проектування. При погодженні проекту спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури може вимагати від замовника і проектувальника внести до проекту не всі зауваження та рекомендації архітектурно-містобудівної ради, а лише ті, що стосуються потреби дотримання положень актів законодавства, державних стандартів, будівельних норм і правил, затвердженої містобудівної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог архітектурно-планувального завдання та інших вихідних даних на проектування.

Згідно п. 6.4. протокол архітектурно-містобудівної ради надається замовнику спільно з листом погодження проекту для керівництва при затвердженні чи доопрацюванні проекту.

З аналізу вищезазначених норма вбачається, що лише лист про погодження є остаточним документом про погодження містобудівних, архітектурних, інженерних та інших проектних рішень розглянутого проекту, а не як було зазначено позивачем протокол №209/05-п засідання містобудівної ради управління містобудування і архітектури та розвитку КОДА від 17 листопада 2005 року

Враховуючи зазначене, судом не беруться до уваги твердження позивача щодо наявності погодженого детального плану.

Також позивач стверджує, що рішенням Козинської селищної ради від 25 грудня 2005р. №7 проект детального плану ЖРК "Конча-Заспа" було остаточно погоджено після проведення експертизи, проте вказані твердженя спростовуються матеріалами справи.

Зокрема, рішенням Козинської селищної ради від 25 грудня 2005р. №7 погоджено ЗАТ «ТІЗ-ТОПАС» проект детального плану території ЖРК "Конча- Заспа" з вимогою при подальших стадіях розробки проектування та будівництва передбачити закріплення берегів Канівського моря.

Згідно з пунктом 42 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є, зокрема, затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Враховуючи вищезазначені норми, відповідачем не було затверджено детального плану, а лише погоджено та висунуто вимоги для подальших стадій розробки проектування та будівництва.

Також, суд звертає увагу, що відповідно до рішення № 4 від 08 серпня 2013 року засіданням тридцять сьомої сесії Козинської селищної ради VI скликання вирішено замовити розроблення детального плану території смт. Козин Обухівського району Київської області.

Так, виходячи із системного аналізу норм чинного законодавства України, суб'єктом владних повноважень правомірно винесено рішення про відмову у видачі Товариству з обмеженою відповідальністю «Лотос» містобудівних умов та обмежень, викладене в листі від 27.01.2015 року №17/21-16.

Окрім зазначеного, суд зазначає, що, відповідач у листі вказав про можливість повернення до розгляду даного питання можливо після завершення процедури розроблення та затвердження в установленому порядку містобудівної документації відповідного рівня та передачі її відділу містобудування і архітектури Обухівської РДА.

Щодо позовної вимоги про зобов'язання Обухівську районну державну адміністрацію (ідентифікаційний код 04050725, 08700, Київська область, Обухівський район, м. Обухів, вул. Малишка 10) видати Товариству з обмеженою відповідальністю «Лотос» (ідентифікаційний код 32111544,04070, м. Київ, вул. Іллінська, 16) містобудівні умови та обмеження згідно заяв та документів, поданих 14 жовтня та 19 січня 2015 року, суд зазначає.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Як випливає зі змісту Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 р. на 316-й нараді, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, під дискреційним повноваженням суд розуміє таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Враховуючи відсутність підстав для визнання протиправним та скасування рішення Відділу містобудування і архітектури Обухівської районної державної адміністрації Київської області про відмову у видачі Товариству з обмеженою відповідальністю «Лотос» містобудівних умов та обмежень, викладене в листі від 27.01.2015 року №17/21-16 суд не вбачає за доцільне зобов'язувати відповідача вчиняти дії з урахуванням наведених положень.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позов/

Відповідач виконав покладений на нього обов'язок щодо доведення правомірності винесення оскаржуваного рішення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 11, 69, 70, 71, 122, 158-163, 172, 177, 179 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Згідно ст.ст. 185-186 КАС України сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають право оскаржити в апеляційному порядку Постанову повністю або частково. Скарга про апеляційне оскарження подається протягом 10 днів з дня проголошення, скарга подається до апеляційного суду через суд першої інстанції.

Згідно ст. 254 КАС України Постанова, якщо інше не встановлено КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.І. Келеберда