Справа № 817/3725/14
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2015-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 817/3725/14

05 лютого 2015 р. 18год. 10хв. м. Рівне

Рівненський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів - Дорошенко Н.О. (головуючий), суддів Борискіна С.А. Гломба Ю.О. , за участю секретаря судового засідання Лютко М.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Загребельний В.В.

відповідача: представник Федченко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Приватне акціонерне товариство "Консюмерс-Скло-Зоря"
доДержавної фіскальної служби України
про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Рівненського окружного адміністративного суду звернулось з адміністративним позовом Приватне акціонерне товариство "Консюмерс-Скло-Зоря" до Державної фіскальної служби України про скасування рішення від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД".

В позові зазначає, що 28.08.2014 ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" було ввезено на територію України 20 400 кг товару Portachrom A 38, виробництва Sibelko Europe, резидент Королівства Нідерланди. Імпортований товар є одним із компонентів скловарної шихти, за допомогою якого здійснюється забарвлення скла, що виготовляється при плавленні шихти, в зелений колір. Товар є хромітовим наповнювачем у формі мінерального порошку сіро-коричневого кольору, який отримується подрібненням на частинки до 38 мікрон збагаченої природної хромової руди за хімічним складом: MgO - 10,6%, Al2O3 - 14,4%, SiO2 - 2,86%, Cr2O3 - 44,3%, FeO - 25,8%.

При розмитненні в графі 33 митної декларації позивачем вказано код товару за УКТ ЗЕД 2610 00 00 "Руди та концентрати хромові".

10.09.2014 Рівненською митницею Міндоходів було прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-211-2014, яким змінено код товару з 2610 00 00 (ставка мита 2%) на 3207 10 00 00 (ставка мита 6,5%).

19.09.2014 позивачем було подано скаргу за № 563 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-211-2014 від 10.09.2014, в якій також висловили прохання повідомити про час та місце розгляду скарги та запросити товариство для участі в перевірці та розгляді скарги.

21.10.2014 позивач отримав лист Рівненської митниці Міндоходів від 20.10.2014 №01.1/3/06-4820 про відкликання рішення про визначення коду товару від 10.09.2014 № КТ-211-2014 на підставі листа відповідача від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД".

21.10.2014 позивач отримав рішення відповідача від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД" на скаргу № 563 від 19.09.2014, відповідно до змісту якого товар відповідає критеріям, визначеним для пігментів з дрібно розмелених руд товарної позиції 3206 і за правилами 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД класифікується у цій товарній позиції за кодом 3206 20 00 00 "Пігменти та препарати, виготовлені на основі сполук хрому" (ставка мита 5%).

24.10.2014 позивач отримав лист відповідача № 5430/6/99-99-24-02-02-15 від 21.10.2014 про запрошення на розгляд скарги на 24.10.2014 на 14:00.

Обгрунтувуючи позов, позивач покликається на порушення встановленого порядку прийняття оскаржуваного рішення та зазначає, що всупереч ст.26 Митного кодексу України, ст.18 Закону України "Про звернення громадян" розгляд скарги позивача відбувся без його участі, чим порушено права товариства в частині забезпечення права на участь у розгляді скарги.

Також позивач вказує на хибність класифікації товару Portachrom A 38 за кодом 3206 20 00 00 УКТ ЗЕД та зазначає, що відповідно до Пояснень до УКТ ЗЕД до товарної позиції 2610 00 00 включається хроміт (або хромова залізна руда), а до товарної підпозиції 3206 20 00 00 включаються пігменти та препарати, виготовлені на основі сполук хрому. Зауважує, що Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД грунтуються на тому, що віднесення будь-якого об'єкта до тієї чи іншої товарної позиції здійснюється за принципом prima facie (на перший погляд). Відповідно до правила 2(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук з цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Оскільки товар виробляється з ретельно відібраного і концентрованого природного хроміту, який є частиною групи хромітової руди, то такий товар має бути віднесено саме до товарної позиції 2610 00 00 00, до якої включається хроміт (або хромова залізна руда), оксид хрому і заліза. Крім цього, з технічної характеристики, наданої виробником, а також висновку експерта слідує, що: 1) саме оксид хрому є основним елементом товару (44,3%); 2) товар виготовляється з хроміту (хромової руди) шляхом виключно фізичної обробки (подрібнення). Подрібнення хроміту до розміру 38 мкм відповідає Загальним положенням Пояснень до УКТ ЗЕД (розділ VI група 26). Також позивач зазначає, що в товарній позиції 2610 00 00 00 міститься найбільш конкретний опис товару, адже саме вона фіксує його склад та відображає процес виготовлення.

Окрім наведеного, позивач зауважує, що відповідачем не враховано обов'язкового до застосування рішення органу доходів і зборів при класифікації товару, а саме рішення Північної регіональної митниці про визначення коду товару № КТ-125-4207-04 від 16.12.2004, прийнятого на підставі Експертного висновку ЦМУЛДЕР від 13.12.2004 №45/9-4999-3844, відповідно до яких товар класифіковано за кодом УКТ ЗЕД 2610 00 00 00. А також вказує, що під час експорту-імпорту аналогічних товарів в Європейському Союзі застосовується товарна позиція 2610 00 00.

Представник позивача в судовому засіданні адміністративний позов підтримав з наведених у ньому підстав та просив задовольнити в повному обсязі.

Відповідач Державна фіскальна служба України адміністративний позов не визнав. Представник відповідача в судовому засіданні надав пояснення, що відповідає наведеному в письмовому запереченні (а.с.69-72). Зокрема, пояснив, що скарга позивача на рішення про визначення коду товару була розглянута та вирішена з дотриманням процедури, встановленої законом. За результатами розгляду скарги та проведеної перевірки відповідач прийняв рішення від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД", в якому вказав, що імпортований позивачем товар Portachrom A 38 слід класифікувати за кодом 3206 УКТ ЗЕД. Представник відповідача зазначив, що згідно з УКТ ЗЕД барвники мінерального походження, в тому числі пігменти, що складаються з дрібно розмелених руд, включаються до товарної позиції 3206. Товар Portachrom A 38 є тонко помеленим хромітом (розмір частинок 38 мкм) та використовується ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" як пігмент (барвник) для фарбування скломаси при виробництві скляних виробів (надає склу смарагдово-зелений колір); за розміром частинок цей товар відповідає виразу "тонко помелений", який тлумачиться у Додаткових поясненнях до товарних категорій товарної позиції 3206: тонко меленими породами, що використовуються як пігменти, вважаються породи, 95 мас.% або більше яких проходить крізь сито з мешем 0,045 мм (45 мкм).

Оскаржуване рішення представник відповідача вважає правомірним, в задоволенні адміністративного позову просив відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, встановивши фактичні обставини справи, перевіривши їх доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх у сукупності, відповідно до вимог закону, суд дійшов висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити з таких підстав.

Суд встановив, що між ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" (покупець) та компанією Sibelko Europe, Королівство Нідерланди, (продавець) укладено контракт № 25-06-2014, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує продукцію Portachrom A 38 - порошок для забарвлення скломаси в печі для виготовлення скляної тари (а.с.14-18).

На виконання зовнішньоекономічного контракту 28.08.2014 ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" ввезено на митну територію України товар Portachrom A 38, відправник/експортер Sibelko Europe, Королівство Нідерланди.

До митного оформлення імпортованого товару декларантом позивача подано до Рівненської митниці Міндоходів митну декларацію №204050001/2014/013239 від 28.08.2014, в графі 31 якої зазначено: "Portachrom A 38 - 20 тн. Хромітовий наповнювач, являє собою мінеральний порошок сірувато-коричневого кольору, отримуваний подрібненням на частинки до 38 мікрон збагаченої природної хромової руди за хімічним складом: MgO - 10,6%, Al2O3 - 14,4%, SiO2 - 2,86%, Cr2O3 - 44,3%, FeO - 25,8%. Призначений в якості фарбувального складового компоненту склосировини (скловарної шихти) при виготовленні скляних виробів".

В графі 33 митної декларації вказано код товару за УКТ ЗЕД 2610 00 00; в графі 47 нараховано ввізне мито за ставкою 2% (а.с.140-141).

28.08.2014 уповноваженою особою ВМО № 1 МП "Рівне-центральний" направлено повідомлення декларанту позивача відповідно до ч.3 ст.69 Митного кодексу України про те, що для підтвердження заявленого коду товару згідно з УКТ ЗЕД необхідно надати відомості про технологічний процес виготовлення товару та інформацію щодо того, чи використовувались інші компоненти, крім природної хромової руди, при виготовленні Portachrom A 38; яка роль товару в процесі виготовлення скляної продукції (а.с.27).

На зазначене повідомлення декларантом було надано митному органу технічну характеристику компанії Sibelco Europe, відповідно до змісту якої Portachrom виробляється з ретельно відібраного і концентрованого природного хроміту. Як частина групи хромітової руди його елементи дуже сильно кристалізуються і можуть бути представлені як: (Fe, Mg)O(Cr,Al)2O3.

Стандартизована якість Portachrom гарантується сертифікованою системою якості ISO 9001. Хімічний склад перевіряється до і після виробництва. Разом із моніторингом фракційного складу під час виробництва забезпечується постійний хімічний склад та гарантується однаковий розмір гранул.

Хроміт погано розчиняється у склі, тому до його подрібнення докладаються максимальні зусилля, щоб уникнути будь-яких грубих частин. В такому випадку Portachrom повністю розчиняється у склі, надаючи прекрасний смарагдово-зелений колір.

Portachrom використовується також для виробництва сірої цегли та черепиці. Під час відпалу з'являються дуже маленькі чорні плями, які надають сірого кольору в процесі відпалу продукту. Найкращі результати можна отримати під час відпалу білої глини та керамічних порцелянових виробів.

Portachrom також використовується як наповнювач для амортизуючої прокладки завдяки своїм інертним та вогнетривким властивостям (а.с.28-31).

Також, за інформацією виробника, Portachrom - хромітовий наповнювач, представляє собою мінеральний порошок сіро-коричневого кольору, отримуваний подрібненням збагаченої хромової руди. Використовується в якості забарвлюючого компонента в виробництві скляних ємностей, керамічних виробів. Наповнювач не розчиняється у воді та рослинних оліях, світлостійкий, атмосферостійкий. Основою Portachrom є частинки хроміту розміром 25 або 38 мікрон (а.с.32).

Під час митного оформлення 28.08.2014 уповноваженою особою ВМО № 1 МП "Рівне-центральний" було взято проби і зразки імпортованого позивачем товару, з метою визначення хімічного складу товару, визначального для його подальшої класифікації, які направлено до Львівського управління з питань експертизи та досліджень спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндходів (а.с.181).

У зв'язку з відібранням проб (зразків) оцінюваних товарів та з метою уникнення додаткових витрат з простою товару, декларантом позивача 28.08.2014 відповідно до положень ст.260 Митного кодексу України було подано тимчасову митну декларацію №204050001/2014/013298 на імпортований товар за кодом УКТ ЗЕД за ставкою ввізного мита 6,5% та сплачено митні платежі до бюджету (а.с.142-143).

Відповідно до Висновку № 139 від 04.09.2014 Львівського управління з питань експертизи та досліджень спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндходів, за результатами проведених досліджень встановлено, що досліджений зразок наданий у вигляді порошку сіро-коричневого кольору, є неорганічним продуктом, до елементного складу якого входять: хром та залізо - основні елементи, а також алюміній, кремній, магній, титан, марганець. Визначення кількісного вмісту ідентифікованих у складі матеріалу елементів та/або їх сполук, а також встановлення відповідності хромовій руді певного походження, наявності нетипових для хромової руди речовин, що змінюють її властивості, не проводилось з технічних причин (відсутність методик, стандартних зразків та обладнання для такого визначення (а.с.34-36).

Листом № 550 від 10.09.2014 позивач надав пояснення Рівненській митниці Міндоходів щодо використання Portachrom А 38 у процесі виробництва скла (а.с.33).

10.09.2014 Відділом ВМВКТЗРЗЕД Рівненської митниці Міндоходів було прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-211-2014, яким визначено код імпортованого позивачем товару (графа 33 ВМД) 3207 10 00 00 (а.с.37).

19.09.2014 позивачем було подано скаргу за № 563 до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-211-2014 від 10.09.2014 з проханням повідомити про час та місце розгляду скарги та запросити товариство для участі в перевірці та розгляді скарги (а.с.38-41).

Рівненською митницею Міндоходів листом від 20.10.2014 №01.1/3/06-4820 "Про відкликання рішення" повідомлено ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" про відкликання рішення про визначення коду товару від 10.09.2014 № КТ-211-2014 у зв'язку з отриманням роз'яснень, надісланих листом Державної фіскальної служби України від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД", та роз'яснено порядок повернення надміру сплачених платежів (а.с.42-43).

Державною фіскальною службою України листом від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД" за результатами розгляду скарги ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" № 563 від 19.09.2014 повідомлено скаржника та Рівненську митницю про те, що імпортований товар виготовлений іншим способом, ніж описано в пункті (1) пояснень до товарної групи 3207, його використання не обмежується фарбуванням керамічних виробів; товар не використовується як речовина-глушник для скла. З урахуванням викладеного товар Portachrom А 38 відповідає критеріям, визначеним для пігментів з дрібно розмелених руд товарної позиції 3206 і за правилами 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД класифікується у цій товарній позиції за кодом 3206 20 00 00 (а.с.44-46).

Листом № 5430/6/99-99-24-02-02-15 від 21.10.2014 Державною фіскальною службою України надіслано запрошення ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" на розгляд скарги на 24.10.2014 на 14:00 (а.с.47).

Оцінюючи встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи в розрізі норм матеріального закону, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про Митний тариф України" N 584-VII від 19.09.2013, цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-72; групи 73-97).

Митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Статтею 68 Митного кодексу України N 4495-VI від 13.03.2012, встановлено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Приписами статті 69 Митного кодексу України установлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД (частина перша).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (частина друга).

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них (частина третя).

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта).

Частинами сьомою та восьмою цієї статті встановлено, що рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до ч.1 ст.257 Митного кодексу України декларування товарів здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Порядок проведення контролю правильності класифікації товарів та прийняття рішень про визначення коду товару відповідними підрозділами органів доходів і зборів затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 "Про порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України", зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397 (далі Порядок).

Пунктом 3 розділу І Порядку визначено, що контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з пунктом 4 розділу ІІІ Порядку контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема:

опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу ;

відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД , заявлених у митній декларації , відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС.

Відповідно до пункту 5 розділу ІІІ Порядку у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД .

До прийняття рішення про визначення коду товару декларант або уповноважена ним особа має право звернутися до митного органу із заявою про випуск товарів, які декларуються, за тимчасовою декларацією (пункт 8 розділу ІІІ Порядку).

Згідно з пунктом 9 розділу ІІІ Порядку якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Пунктом 14 розділу ІІІ Порядку встановлено, що рішення про визначення коду товару приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД .

Рішення реєструється та вноситься до бази даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС та до центральної бази даних ЄАІС в порядку встановленим розділом IV цього Порядку.

Згідно з пунктом 20 розділу ІІІ Порядку ВМП відкликає прийняте ним Рішення або Рішення, прийняте ПМО чи митним постом, якщо воно, зокрема, прийнято з порушенням вимог УКТЗЕД .

Відповідно до пункту 19 розділу ІІІ Порядку у разі незгоди з рішенням декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до положень глави 4 Кодексу .

Зазначена норма Порядку кореспондує з ч.7 ст.69 Митного кодексу України, якою установлено, що у разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.25 Митного кодексу України органами вищого рівня щодо митниць, спеціалізованих митних органів, митних організацій є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Встановлені судом фактичні обставини справи свідчать про те, що під час здійснення встановлених законом заходів контролю правильності класифікації товарів щодо імпортованого ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" товару Portachrom А 38, задекларованого за кодом 2610 00 00, Рівненською митницею Міндоходів було прийнято рішення про визначення коду товару, яким товар класифіковано за кодом 3207 10 00 00. Позивач з прийнятим рішенням не погодився та в установленому порядку оскаржив до органу вищого рівня. За результатами розгляду скарги Державна фіскальна служба України повідомила скаржника та регіональну митницю про те, що товар слід класифікувати за кодом 3206 20 00 00, що мало наслідком відкликання Рівненською митницею рішення про визначення коду товару.

Оцінюючи доводи та заперечення сторін щодо класифікації імпортованого позивачем товару Portachrom А 38 за кодом УКТ ЗЕД 2610 00 00 00 чи 3206 20 00 00, суд враховує наступне.

Законом України "Про Митний тариф України" встановлені Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідно до яких класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до Митного тарифу України, до розділу V "Мінеральні продукти" входить група 26 "Руди, шлак і зола".

В пункті 2 Примітки до групи 26 зазначено, що у товарних позиціях 2601-2617 термін "руди" означає мінерали, що фактично використовуються в металургійній промисловості для видобування ртуті, металів товарної позиції 2844 або металів розділу XIV чи XV, навіть якщо вони призначені для неметалургійних цілей. Однак до товарних позицій 2601-2617 не включаються мінерали, які були піддані обробцi, не властивій для металургійної промисловості.

До товарної позиції 2610 00 00 00 відносяться руди і концентрати хромові (ставка мита 2%).

Наказом Міндоходів від 14.01.2014 № 15 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Пояснення до УКТЗЕД), побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Fifth Edition (2012) World Customs Organization) і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Official Journal of the European Union, С 133, Volume 51, 30 May 2008), з урахуванням яких здійснюється класифікація товару відповідно до положень товарної номенклатури Митного тарифу України та вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД.

У відповідності до Загальних положень Пояснень до УКТЗЕД товарні позиції 2601-2617 обмежуються металевими рудами та їх концентратами, які:

(A) Являють собою мінералогічні утворення, використовувані в металургійній промисловості для видобування металів, що включаються в розділи XIV або XV, ртуті чи металів товарної позиції 2844, навіть якщо вони призначені для неметалургійних цілей, та

(B) Не піддавалися будь-якій обробці, не властивій для металургійної промисловості.

Термін "руди" означає металовмісні мінеральні (жильні) утворення разом із субстанціями (породами), що вміщують їх, які добувають з рудників; цей термін стосується також металовмісних субстанцій нежильного типу (наприклад, металоносних пісків).

Руди рідко надходять на ринок до їхнього збагачення з метою наступного використання в металургійних процесах. Найважливішими процесами збагачення є процеси, що мають своєю метою концентрацію корисних компонентів.

У товарних позиціях 2601- 2617 термін "концентрати" означає руди, в яких частина чи всі сторонні включення (порожня порода) були вилучені за допомогою спеціальної обробки, оскільки ці сторонні включення можуть негативно впливати на подальші металургійні процеси або збільшувати транспортні витрати.

До процесів оброблення, впливу яких можуть піддаватися продукти товарних позицій 2601-2617, відносяться фізичні, фізико-хімічні або хімічні процеси за умови, що вони є звичайними для підготовки руд до видобування з них металів. За винятком змін, що відбуваються в результаті кальцинування, випалення (з агломерацією чи без агломерації), такі процеси не повинні викликати зміни хімічного складу основної сполуки, що представляє відповідний метал.

До фізичних чи фізико-хімічних процесів відносяться подрібнення, розмелювання, магнітна сепарація, гравітаційна сепарація, флотація, просівання, сортування, агломерація порошків (наприклад, спіканням чи грудкуванням) у зерна, гранули чи брикети (з доданням або без додання невеликих кількостей зв'язувальних речовин), сушіння, кальцинування, випалення до окислювання, відновлення або намагнічування руди і т.д. (крім випалення з метою сульфатизації, хлорування і т.д.).

Хімічна обробка має своєю метою видалення небажаних речовин (наприклад, розчиненням).

Рудні концентрати, одержані шляхом оброблення, крім кальцинування чи випалення, що змінює хімічний склад чи кристалічну структуру вихідної руди, до цієї групи не включаються (переважно група 28). Не включаються також більш-менш чисті продукти, одержані шляхом повторних змін фізичного стану (фракційна кристалізація, сублімація і т.д.), навіть якщо не відбулося змін у хімічному складі вихідної руди.

Відповідно до Пояснення до товарної позиції 2610, до товарної позиції 2610 00 00 00 включається хроміт (або хромова залізна руда), оксид хрому і заліза.

До Розділу VI «Продукція хімічної та пов'язаних з нею галузей промисловості» входить група 32 «Екстракти дубильні або барвні; таніни та їх похідні, барвники, пігменти та інші фарбувальні матеріали, фарби і лаки; замазки та інші мастики; чорнило, туш».

Відповідно до примітки до групи 32 Пояснень до УКТЗЕД до товарних позицій 3203, 3204, 3205 та 3206 включаються також препарати, виготовлені на основі барвників (у тому числі до товарної позиції 3206 включаються барвні пігменти товарної позиції 2530 або групи 28, металеві пластівці і порошки), які використовують для фарбування будь-якої речовини або як компоненти під час виробництва барвників. У той же час до цих товарних позицій не включаються пігменти у дисперсіях у неводних середовищах, у рідкому або пастоподібному стані, що використовуються у виробництві фарб, у тому числі емалей (товарна позиція 3212), або інші продукти товарних позицій 3207, 3208, 3209, 3210, 3212, 3213 або 3215.

До товарної позиції 3206 відносяться іншi барвникові матеріали; препарати, зазначенi у примiтцi 3 до цiєї групи, що відрізняються вiд матеріалів товарних позицiй 3203, 3204 або 3205; неорганiчнi продукти видів, які використовують як люмінофори, з визначеним або не визначеним хiмiчним складом. Зокрема, до товарної підпозиції 3206 20 00 00 відносяться пiгменти та препарати, виготовленi на основі сполук хрому.

У пункті (2) Пояснень до товарної позиції 3206 зазначено, що барвники цієї товарної позиції включають пігменти, виготовлені на основі сполук хрому. Вони включають жовті речовини, що складаються із сумішей хроматів свинцю та інших неорганічних продуктів, таких як сульфат свинцю, і зелені пігменти, що складаються з оксиду хрому в суміші з іншими речовинами. А у відповідності до пункту (11) Пояснень до цієї товарної позиції віднесено пігменти, що складаються з дрібно розмелених руд.

При цьому, відповідно до Додаткових пояснень до товарної позиції 3206 у випадку пігментів, які складаються з тонко помелених порід, вираз "тонко помелений" слід тлумачити так само, як і для магнетиту товарної категорії 3206 49 10, а саме: тонко помеленим магнетитом вважається такий, 95 мас.% або більше якого проходить крізь сито з мешем 0,045 мм (або 45 мкм).

Окрім цього, суд враховує, що відповідно до до листа Міністерства доходів і зборів України "Про впровадження методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД" N 6983/7/99-99-24-02-03-17 від 26.03.2014, зі змінами, внесеними листом Державної фіскальної служби України № 17120/7/99-99-25-04-01-17 від 29.12.2014 (чинний на час вирішення судового спору), доповнено додаток 2 Методичних рекомендацій пунктом 24 щодо класифікації згідно з УКТЗЕД товарів, які являють собою тонко помелені мінеральні продукти (руди) у вигляді порошків та використовуються як пігменти. За змістом вказаного пункту Методичних рекомендацій, руди, подрібнені до розміру частинок не більше 45 мкм та використовувані як пігменти, класифікуються у товарній позиції 3206 (а.с.119-121).

Як встановлено в ході судового розгляду справи, за містом контракту № 25-06-2014 від 25.06.2014 позивач придбавав від компанії Sibelko Europe продукцію Portachrom А 38 як порошок для забарвлення скломаси при виготовленні скляної тари (а.с.14). При цьому, з технічної характеристики товару Portachrom А 38, наданої виробником, встановлено, що обумовлений товар виробляється з ретельно відібраного і концентрованого природного хроміту; як частина групи хромітової руди його елементи дуже сильно кристалізуються (а.с.30). В поданій до митного оформлення ВМД позивач задекларував імпортований товар за описом як хромітовий наповнювач, який являє собою мінеральний порошок, отримуваний подрібненням на частинки до 38 мікрон збагаченої природної хромової руди.

В адміністративному позові позивач також зазначив, що Portachrom А 38 є одним із компонентів скловарної шихти, за допомогою якого здійснюється забарвлення скла, що виготовляється при плавленні шихти, в зелений колір.

Обумовлене цільове використання позивачем імпортованого товару узгоджується з інформацією, наданою виробником.

Зазначені фактичні обставини дають суду підстави для висновку, що позивачем за досліджуваною операцією імпорту було ввезено на митну територію України та заявлено до митного оформлення товар, який не є безпосередньо хромітом (або хромовою залізною рудою), оксидом хрому чи заліза, які відносяться до товарної позиції 2610 00 00 00.

Також слід зазначити, що та обставина, що хімічний склад Portachrom А 38 відповідає вмісту найважливіших компонентів в хромових рудах, про що зазначено у експертному висновку № 139 від 04.09.2014, не може слугувати самостійною та достатньою підставою для класифікації цього товару як хромової руди. Так, за технічною характеристикою товару, при його виготовленні дуже сильно кристалізуються елементи природного хроміту. При цьому, як зазначалося вище по тексту судового рішення, відповідно до Загальних положень Пояснень до УКТЗЕД до товарних позицій 2601-2617, до цієї групи не включаються більш-менш чисті продукти, одержані шляхом повторних змін фізичного стану (фракційна кристалізація, сублімація і т.д.), навіть якщо не відбулося змін у хімічному складі вихідної руди.

Імпортований товар є неорганічною продукцією, виготовленою подрібненням на частинки до 38 мікрон (що відповідає виразу "тонко помелений") збагаченої природної хромової руди, яка використовується позивачем виключно як пігмент - для забарвлення в зелений колір скломаси.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає обгрунтованим висновок відповідача про те, що товар Portachrom А 38 відповідає критеріям, визначеним для пігментів з дрібно розмелених руд товарної позиції 3206 і за правилами 1 та 6 Основних правил інтерпретацій УКТ ЗЕД класифікується у цій товарній позиції за кодом 3206 20 00 00 (пігмент, виготовлений на основі сполук хрому). Зазначена класифікація також відповідає правилу 3 (а) Основних правил, оскільки саме в товарній позиції 3206 20 00 00 товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Адже опис товару в цій товарній позиції відображає склад товару, спосіб його виготовлення та мету використання.

Що стосується доводів позивача про те що під час експорту-імпорту Portachrom А 38 в Європейському Союзі застосовується товарна позиція 2610 00 00 00, суд зазначає наступне.

Відповідно до Закону України "Про Митний тариф України" N 584-VII від 19.09.2013, якщо в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, то за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

При цьому в ході судового розгляду справи сторонами не надано, а судом не встановлено документально підтверджених відомостей з офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу з приводу спірного питання.

Покликання позивача на неврахування обов'язкового до застосування рішення органу доходів і зборів при класифікації товару не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. Так, дослідженими у справі доказами стверджено, що Рішення про визначення коду товару від 16.12.2004 № КТ-125-4207-04 Північної регіональної митниці втратило чинність, про що зазначено в акті від 29.01.2008 № 2 "Про виділення до знищення документів, які не підлягають подальшому зберіганню", що затверджений начальником Центральної регіональної митниці (а.с.83).

Відповідно до листа Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів від 22.10.2014 № 94/1-1.1/5960-ЕП висновок ЦМУЛДЕР від 13.12.2004 № 45/9-4999-3844 було знищено на підставі акту ЦМУЛДЕР про вилучення та знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду, від 06.02.2012 № 1 (а.с.81).

Представник відповідача ствердив, що на час вирішення судом адміністративного спору рішення про визначення коду товару Portachrom А 38 в базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС та в центральній базі даних ЄАІС відсутні.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про правомірність класифікації товару Portachrom А 38 за кодом 3206 20 00 00 в рішенні Державної фіскальної служби України від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД" за результатами розгляду скарги ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" на рішення Рівненської митниці Міндоходів про визначення коду товару від 10.09.2014 № КТ-211-2014.

Що стосується доводів позивача про порушення порядку прийняття оскаржуваного рішення, суд зазначає наступне.

Статтею 26 Митного кодексу України встановлено, що вимоги до форми та змісту скарг громадян, строки їх подання, порядок і строки їх розгляду, а також відповідальність за протиправні дії, пов'язані з поданням та розглядом скарг, визначаються Законом України "Про звернення громадян". Якщо інше не передбачено законом, скарги підприємств подаються і розглядаються у такому самому порядку і в ті самі строки, що й скарги громадян.

Відповідно до статті 18 Закону України "Про звернення громадян" N 393/96-ВР від 02.10.1996 зі змінами, визначено права громадянина при розгляді заяви чи скарги, зокрема:

особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви;

подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу;

бути присутнім при розгляді заяви чи скарги;

одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги.

Праву скаржника бути присутнім при розгляді скарги кореспондує обов'язок органу державної влади на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу (абз.3 ч.1 ст.19 Закону України "Про звернення громадян").

В ході судового розгляду справи встановлено, що оскаржуване рішення за результатами розгляду скарги ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" було прийняте відповідачем 16.10.2014, в той час як запрошення скаржнику на розгляд скарги було направлено на 24.10.2014.

Представник позивача в судовому засіданні підтвердив, що 24.10.2014 уповноважений представник ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" був присутній в Державній фіскальній службі України, надавав пояснення по обставинах, наведених у скарзі. Будь-яке письмове рішення ДФС України за результатами розгляду скарги, крім спірного рішення від 16.10.2014 №5222/6/99-99-24-02-02-15 "Про класифікацію товару згідно з УКТ ЗЕД", позивач не отримував.

Таким чином, суд встановив, що рішення відповідача за результатами розгляду скарги було направлено скаржнику ще до того, як було заслухано пояснення представника скаржника. Разом з тим, позивач не вказує, що 24.10.2014 під час надання пояснень по скарзі в Державній фіскальній службі України представником ПрАТ "Консюмерс-Скло-Зоря" були надані інші докази, крім долучених до скарги, та не наведено інших аргументів неправомірності рішення про визначення коду товару, крім зазначених у скарзі.

За встановлених обставин суд вважає, що встановлене порушення порядку розгляду скарги не впливає на зміст викладених у рішенні висновків відповідача та не може слугувати самостійною підставою для скасування такого рішення.

З огляду на вищенаведене, за результатами судового розгляду адміністративної справи суд дійшов висновку, що спірне рішення суб'єкта владних повноважень прийняте на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначений законом, з урахуванням всіх фактичних обставин. Доводи позивача не свідчать про протиправність оскаржуваного рішення, та не дають суду підстав для задоволення адміністративного позову.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 94 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Приватному акціонерному товариству "Консюмерс-Скло-Зоря" в позові до Державної фіскальної служби України про скасування рішення відмовити повністю.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Головуючий cуддя Дорошенко Н.О.

Судді Борискін С.А.

Гломб Ю.О.