Справа № 816/613/15-а
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2015-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2015 року м. ПолтаваСправа №816/613/15-а

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Петрової Л.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Лисака С.В.,

представника позивача - Пащенко О.І.,

представника відповідача - Боровик Ю.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лідер Снек" до Кременчуцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Полтавській області про скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

23 лютого 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Лідер Снек" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Кременчуцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Полтавській області про скасування податкового повідомлення-рішення від 08 жовтня 2014 року №/1926.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач порушив права та інтереси позивача у сфері публічно-правових відносин через безпідставне визначення податкового зобов'язання та застосування штрафних (фінансових) санкцій.

Підставою прийняття оспорюваного у справі податкового повідомлення-рішення став Акт перевірки від 19 вересня 2014 року №1362/16-03-15-01/36410581, складений на підставі проведеної Кременчуцькою об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління Міндоходів у Полтавській області камеральної (електронної) перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість. За результатами перевірки відповідачем прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

Позивач не погоджується з висновками податкової інспекції викладеними у Акті перевірки, оскільки порушень податкового законодавства, викладених у Акті не вчиняв. Посилався на те, що суми ПДВ згідно податкових накладних, виписаних ТОВ "Народичі - Агро Інвест", правомірно включені ТОВ "Лідер Снек" до податкового кредиту за липень 2014 року, оскільки зазначені податкові накладні позивачем фактично були отримані від контрагента у липні 2014 року та складені у відповідності до вимог чинного законодавства. Зауважував, що чинне законодавство України не ставить у залежність виникнення у платника податку на додану вартість права на податковий кредит від дотримання вимог податкового законодавства іншим суб'єктом господарювання.

Крім того, позивач наголошував на тому, що спірне податкове повідомлення-рішення направлено ТОВ "Лідер Снек" без розрахунку податкового зобов'язання та штрафних санкцій, Акт перевірки не містить жодного підпису посадової особи Кременчуцької ОДПІ, які проводили перевірку та складали Акт перевірки.

З огляду на викладене, позивач вважає податкове повідомлення-рішення від 08 жовтня 2014 року №/1926 протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти позову, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

У своїх письмових запереченнях відповідач зазначав, що перевіркою встановлено, що отримані позивачем від ТОВ "Народичі - Агро Інвест" податкові накладні, на підставі яких сформовано податковий кредит за липень 2014 року на суму 1646666,66 грн не зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, проведеною перевіркою зафіксовано порушення ТОВ "Лідер Снек" вимог Податкового кодексу України, що спричинило заниження податкового зобов'язання з ПДВ у сумі 1646666,66 грн.

Наголошував, що Акт перевірки, надісланий позивачу, оформлений належним чином, підписаний державним ревізором-інспектором, що проводив перевірку, порушень при його оформленні відповідачем не допущено. Також, розрахунок до податкового повідомлення-рішення надіслано відповідачем разом з податковим повідомленням-рішенням.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні факти та відповідні до них правовідносини.

Судом встановлено, що 19 вересня 2014 року старшим державним ревізором-інспектором Кременчуцької ОДПІ проведено камеральну (електронну) перевірку даних, задекларованих у податковій звітності податку на додану вартість ТОВ "Лідер Снек" за липень 2014 року.

За результатами перевірки складено Акт від 19 вересня 2014 року №1362/16-03-15-01/36410581, у якому зафіксовано порушення позивачем пунктів 201.10, 201.6 статті 201, пунктів 198.2, 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, що призвело до неправомірного віднесення до складу податкового кредиту суми ПДВ у розмірі 1646666,66 грн /а.с. 62-64/.

За висновками камеральної перевірки порушення податкового законодавства виникло у зв'язку з тим, що отримані позивачем від ТОВ "Народичі - Агро Інвест" податкові накладні, на підставі яких сформовано податковий кредит за липень 2014 року на суму 1646666,66 грн не зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних /а.с. 63/.

На підставі Акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 08 жовтня 2014 року №/1926, яким позивачу збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість на 2469999,99 грн, у тому числі 1646666,66 грн за основним платежем, 823333,33 грн за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) /а.с. 13/.

За результатами адміністративного оскарження податкове повідомлення-рішення від 08 жовтня 2014 року №/1926 залишено без змін, а скарги позивача без задоволення /а.с. 30-46/.

Позивач не погодився із зазначеним податковим повідомленням-рішенням та оскаржив його до суду.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи оцінку оскаржуваному податковому повідомленню-рішенню від 08 жовтня 2014 року №/1926, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Відповідно до підпункту 75.1.1, пункту 75.1. статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Пунктом 76.1. статті 76 зазначеного Кодексу встановлено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Розділом V Податкового кодексу України врегульовані питання, пов'язані з обчисленням та сплатою податку на додану вартість.

Так, згідно пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України платник податку зобов'язаний надати покупцю (отримувачу) на його вимогу підписану уповноваженою платником особою та скріплену печаткою (за наявності) податкову накладну.

Згідно пунктом 201.6 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна є податковим документом і одночасно відображається у податкових зобов'язаннях і реєстрі виданих податкових накладних продавця та реєстрі отриманих податкових накладних покупця.

Пунтком 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що податкова накладна видається платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, на вимогу покупця та є підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний надати покупцю податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або порушення порядку заповнення податкової накладної не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов'язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов'язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової накладної та Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення органами державної податкової служби документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

У разі відмови продавця товарів/послуг надати податкову накладну або в разі порушення ним порядку її заповнення та/або порядку реєстрації в Єдиному реєстрі покупець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого постачальника, яка є підставою для включення сум податку до складу податкового кредиту. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв'язку з придбанням таких товарів/послуг або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Надходження такої заяви із скаргою є підставою для проведення документальної позапланової виїзної перевірки зазначеного продавця для з'ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов'язань з податку за такою операцією.

Судом встановлено на підставі наявних у справі доказів, що даним порядком позивач не скористався, правом звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних не скористався, заяву зі скаргою на постачальника не подав, відтак, підстави для включення податкових накладних, незареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, до складу податкового кредиту у позивача були відсутні.

Той факт, що спірні податкові накладні не були зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних встановлено ревізором-інспектором Кременчуцької ОДПІ та відображено у Акті камеральної перевірки /а.с. 63/. Даний факт позивачем належними та допустимими доказами не спростовано.

При цьому, право позивача перевірити факт реєстрації податкових накладних передбачено як Податковим кодексом України, так і Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних".

Так, пункт 13 Постанови передбачає, що з метою отримання інформації, що міститься у Реєстрі, покупець складає запит за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення в електронному вигляді у форматі (відповідно до стандарту), затвердженому Державною податковою службою, та надсилає його засобами телекомунікаційного зв'язку Державній податковій службі.

На запит покупця стосовно надання інформації, що міститься у Реєстрі, видається:

про податкову накладну та/або розрахунок коригування - витяг з Реєстру;

про податкову накладну, до якої на дату надходження такого запиту зареєстровано розрахунок коригування, - витяг, що містить відомості про податкову накладну та відповідний розрахунок коригування;

про розрахунок коригування до податкової накладної - витяг, що містить відомості про податкову накладну та відповідний розрахунок коригування.

Пункт 17 Постанови передбачає, Державна податкова служба здійснює пошук зазначеної у запиті податкової накладної та/або розрахунку коригування та складає витяг з Реєстру, у якому наводяться відомості щодо податкової накладної та розрахунку коригування. Зазначений витяг надсилається покупцеві не пізніше операційного дня, що настає за днем надходження запиту.

Зазначеним порядком позивач також не скористався, мотивуючи це тим, що чинне законодавство України не ставить у залежність виникнення у платника податку на додану вартість права на податковий кредит від дотримання вимог податкового законодавства іншим суб'єктом господарювання.

Таким чином, враховуючи те, що позивач факт реєстрації у встановленому порядку у Єдиному реєстрі податкових накладних не перевірив, заяву зі скаргою на контрагента не подав, відповідач правомірно дійшов висновку про необхідність збільшення основного платежу, оскільки податковий кредит позивача був сформований на підставі податкових накладних, не зареєстрованих у встановлено порядку.

При цьому, доводи представника позивача щодо надіслання на адресу ТОВ "Лідер Снек" непідписаного Акту перевірки не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, оскільки позивачем не надано суду четвертого аркуша Акту перевірки, на якому розміщена графа "посада посадової особи органу Міндоходів України, яка склала Акт", "підпис, прізвище" у якій, як стверджує позивач, відсутні підписи осіб, що проводили перевірку та складали Акт.

Натомість, представником відповідача надано суду завірену належним чином копію Акту перевірки, який оформлений у відповідності до вимог чинного законодавства та містить заповнені графи "посада посадової особи органу Міндоходів України, яка склала Акт", "підпис, прізвище" /а.с. 62-64/.

Також, суд звертає увагу, що твердження представника позивача щодо ненадіслання відповідачем розрахунку податкових зобов'язань разом з податковим повідомленням-рішенням не може бути підставою для скасування податкового повідомлення-рішення.

Крім того, у судовому засіданні представник відповідача наполягав, що зазначений розрахунок було надіслано позивачу разом з податковим повідомлення-рішенням.

Щодо правомірності застосування до позивача суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) суд зазначає наступне.

Згідно пункту 123.1. Податкового кодексу України у разі якщо контролюючий орган самостійно визначає суму податкового зобов'язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов'язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

При повторному протягом 1095 днів визначенні контролюючим органом суми податкового зобов'язання з цього податку, зменшення суми бюджетного відшкодування тягне за собою накладення на платника податків штрафу у розмірі 50 відсотків суми нарахованого податкового зобов'язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

Із пояснень представника відповідача судом встановлено та не заперечується представником позивача, що Кременчуцькою ОДПІ повторно протягом 1095 днів визначено суму податкового зобов'язання з податку на додану вартість, попереднє податкове повідомлення-рішення від 07 серпня 2012 року №11802301 позивачем не оскаржувалося /а.с. 66/.

Таким чином, застосування до позивача штрафних (фінансових)санкцій у подвійному розмірі є правомірним.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

У ході судового розгляду відповідач, як суб'єкт владних повноважень, повністю довів правомірність прийнятого ним податкового повідомлення-рішення.

Допущення арифметичних помилок під час розгляду справи у суді по визначенні суми збільшення грошового зобов'язання судом не встановлено.

З огляду на вищезазеачене, суд прийшов до висновку про законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, його відповідність приписам підпункту 54.3.2. та пункту 123.1. Податкового кодексу України, у зв'язку з чим підстави для задоволення позову та скасування оскаржуваного рішення відсутні.

За таких обставин позов задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 10, 11, 71, 94, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Лідер Снек" до Кременчуцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Полтавській області про скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 23 березня 2015 року.

Суддя Л.М. Петрова