Справа № 817/4125/14
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2015-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 817/4125/14

16 лютого 2015 року м. Рівне
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гломба Ю.О. за участю секретаря судового засідання Маринич В.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Кибукевич В.В.

відповідача: представник Пасека К.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Приватного акціонерного товариства "Рокитнівський скляний завод"

до Рівненської митниці Державної фіскальної служби України

про визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Рокитнівський скляний завод" звернулося до суду з позовом до Рівненської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування прийнятих: рішень про коригування митної вартості товарів від 17.10.2014 року № 204000003/2014/000037/1, від 05.11.2014 року № 204000003/2014/000040/1 та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 17.10.2014 року № 204000003/2014/00050 та від 05.11.2014 року № 204000003/2014/00054.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що спірні рішення винесено відповідачем необґрунтовано. Зазначає, що картки відмови в прийнятті митних декларацій поданих Позивачем та рішення про коригування митної вартості товарів із застосуванням резервного методу прийняті Відповідачем базуючись на тому, що під час митного оформлення товару Відповідачем було з'ясовано, що інші особи вже розмитнювали подібний товар за більшою вартістю, ніж це задекларовано Позивачем. Однак, на думку позивача, наявність іншої декларації не може слугувати підставою для витребування додаткових документів та не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої Позивачем митної вартості за основним методом, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристики товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставки, наявність знижок тощо). Просить позов задовольнити повністю.

Відповідач подав письмові заперечення на позовну заяву, позовні вимоги заперечує. В судовому засіданні представник відповідача підтримав позицію викладену в письмових запереченнях та просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення повністю.

Судом встановлено, що позивач здійснює господарську діяльність у сфері виробництва порожнистого скла, оптової торгівлі фарфором, скляним посудом, засобами для чищення, тощо (вид діяльності за КВЕД 23.13).

При здійсненні господарської діяльності, зокрема, виробництво порожнистого скла (скляної продукції - склопляшки), Позивач використовує соду кальциновану технічну (карбонат натрію (Na2CO3) не менше ніж 99,0 %) марки «А», ґатунок - перший, ГОСТ 5100-85 (гранули білого кольору).

Між Приватним акціонерним товариством «Рокитнівський скляний завод» та Публічним акціонерним товариством «Кримський содовий завод» (вул. Проектна, 1, м. Красноперекопськ, АР Крим, Україна, ВЕЗ «Крим»), було укладено Договір поставки № 40005068 від 29 січня 2014 року на поставку Товару, а саме сади кальцинованої технічної ГОСТ 5100-85 марка «А» навалом (далі по тексту - сода), яка використовується як компонент шихти для варки скла для виготовлення скляної продукції.

Згідно Специфікації № 6 до Договору поставки № 40005068 від 29.01.2014 року ціна 1 метричної тони соди складає 2 872,01 грн.

Згідно пункту 2.1. Договору поставки № 40005068 від 29.01.2014 року ціна соди визначена на умовах поставки СРТ ст. Рокитно-Волинське Львівської залізниці (INCOTERMS-2000) і включає в себе вартість:

- продукції на складі Постачальника;

- завантаження у вагон;

- доставки до ст. Рокитно-Волинське Львівської залізниці.

Згідно пункту 4.6. Договору поставки № 40005068 від 29.01.2014 року, продукція поставляється на умовах СРТ ст. Рокитно-Волинське Львівської залізниці (INCOTERMS-2000).

Згідно Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (редакція 2000 року) термін CPT (Carriage paid to) Фрахт/перевезення сплачені до (.... назва місця призначення) означає, що продавець доставить товар названому ним перевізникові. Окрім цього, продавець зобов'язаний сплатити витрати, пов'язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе усі риски втрати або ушкодження товару, як і інші витрати після передачі товару перевізникові.

16 жовтня 2014 року Позивач пред'явив до митного оформлення на Рівненську митницю Міндоходів (надалі по тексту - Відповідач) товар - сода кальцинована (карбонат натрію) технічна марки «А» ГОСТ 5100-85, в кількості 140,800 тон, використовується у скляній промисловості; зовнішній вигляд - гранули білого кольору; масова частка вуглекислого натрію (Na2CO3) не менше ніж 99,0 %; виробник - ПАТ «Кримський содовий завод», яка придбана у Публічного акціонерного товариства «Кримський содовий завод» згідно Договору поставки № 40005068 від 29 січня 2014 року.

З метою митного оформлення імпортованого товару Позивач подав Відповідачу в електронній формі митну декларацію (форма МД-2) № 204020000/2014/015374 від 16 жовтня 2014 року, в якій задекларував товар - соду кальциновану технічну (карбонат натрію (Na2CO3) не менше ніж 99,0 %) марки «А», ґатунок - перший, ГОСТ 5100-85 (гранули білого кольору) в кількості 140,800 тон, заявив вартість товару у загальній сумі 404 379,00 грн., що включає в себе вартість транспортних витрат понесених ПАТ «Кримський содовий завод» в сумі 30 900,00 грн.

Митна вартість пред'явленого до митного оформлення товару була визначена Позивачем за основним методом (за ціною договору (контракту)) і становила загальну суму 404 379,00 грн.

Відповідач не погодився із заявленою Позивачем митною вартістю товару, визначеною за ціною договору (контракту), Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 204000003/2014/00050 від 17 жовтня 2014 року відмовив Позивачу у митному оформлені товару та незаконно прийняв Рішення про коригування митної вартості товарів № 204000003/2014/000037/1 від 17 жовтня 2014 року із застосуванням резервного методу.

З метою випуску задекларованого товару у вільний обіг Позивач здійснив митне оформлення даного товару в режимі «під гарантійне зобов'язання» (під забезпечення різниці між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Позивачем, та сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Відповідачем), здійснив коригування митної вартості товару згідно з рішенням Відповідача, подав нову митну декларацію № 204020000/2014/015468 від 17 жовтня 2014 року та сплатив всі митні платежі згідно з митною вартістю цього товару, визначеною Позивачем.

Товар пропущено з території ВЕЗ «Крим» на іншу територію України та випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Позивачем, та сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Відповідачем, що підлягають оплаті після спливу строку дії гарантійного зобов'язання внаслідок коригування митної вартості товару, становить 8 220,52 гривень.

04 листопада 2014 року Позивач пред'явив до митного оформлення на Рівненську митницю Міндоходів товар - сода кальцинована (карбонат натрію) технічна марки «А» ГОСТ 5100-85, в кількості 70,0 тон, використовується у скляній промисловості; зовнішній вигляд - гранули білого кольору; масова частка вуглекислого натрію (Na2CO3) не менше ніж 99,0 %; виробник - ПАТ «Кримський содовий завод», яка придбана у Публічного акціонерного товариства «Кримський содовий завод» згідно Договору поставки № 40005068 від 29 січня 2014 року.

З метою митного оформлення імпортованого товару Позивач подав Відповідачу в електронній формі митну декларацію (форма МД-2) № 204020000/2014/016541 від 04 листопада 2014 року, в якій задекларував товар - соду кальциновану технічну (карбонат натрію (Na2CO3) не менше ніж 99,0 %) марки «А», ґатунок - перший, ГОСТ 5100-85 (гранули білого кольору) в кількості 70,0 тон, заявив вартість товару у загальній сумі 240 450,00 грн., що включає в себе вартість транспортних витрат понесених ПАТ «Кримський содовий завод» в сумі 15 450,00 грн.

Митна вартість пред'явленого до митного оформлення товару була визначена Позивачем за основним методом (за ціною договору (контракту)) і становила загальну суму 240 450,00 грн.

Відповідач не погодився із заявленою Позивачем митною вартістю товару, визначеною за ціною договору (контракту), Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 204000003/2014/00054 від 05 листопада 2014 року відмовив Позивачу у митному оформлені товару та незаконно прийняв Рішення про коригування митної вартості товарів № 204000003/2014/000040/1 від 05 листопада 2014 року із застосуванням методу визначення митної вартості щодо ідентичних товарів.

З метою випуску задекларованого товару у вільний обіг Позивач здійснив митне оформлення даного товару в режимі «під гарантійне зобов'язання» (під забезпечення різниці між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Позивачем, та сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Відповідачем), здійснив коригування митної вартості товару згідно з рішенням Відповідача, подав нову митну декларацію № 204020000/2014/016651 від 06 листопада 2014 року та сплатив всі митні платежі згідно з митною вартістю цього товару, визначеною Позивачем.

Товар пропущено з території ВЕЗ «Крим» на іншу територію України та випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Позивачем, та сумою митних платежів, обчислених згідно з митною вартістю товару, визначеною Відповідачем, що підлягають оплаті після спливу строку дії гарантійного зобов'язання внаслідок коригування митної вартості товару, становить 5 756,08 гривень.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3.4. статті 3 та пункту 6.3. статті 6 Закону України «Про створення вільної економічної зони «Крим» та про особливості здійснення економічної діяльності на тимчасово окупованій території України» від 12 серпня 2014 року № 1636-VII, митні формальності, пов'язані з переміщенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення та громадян через адміністративний кордон ВЕЗ «Крим», здійснюються у зонах митного контролю, розташованих у місцях, визначених статтею 329 Митного кодексу України.

Відповідно до пункту 6.5. статті 6 Закону України «Про створення вільної економічної зони «Крим» та про особливості здійснення економічної діяльності на тимчасово окупованій території України» від 12 серпня 2014 року № 1636-VII, для цілей застосування податкового та митного законодавства договори, укладені між суб'єктами господарювання із місцезнаходженням (місце проживання) на території ВЕЗ «Крим» та іншими суб'єктами господарювання, є документами, що використовуються замість зовнішньоекономічних договорів (контрактів).

Відповідно до підпункту 5 пункту 12.4. статті 12 Закону України «Про створення вільної економічної зони «Крим» та про особливості здійснення економічної діяльності на тимчасово окупованій території України» від 12 серпня 2014 року № 1636-VII, поставка товарів з території ВЕЗ «Крим» на іншу територію України з метою їх вільного обігу здійснюється у митному режимі імпорту із застосуванням норм законодавства України про державний санітарно-епідеміологічний, ветеринарно-санітарний, фіто-санітарний, екологічний, радіологічний контроль, інших заходів тарифного і нетарифного регулювання, з урахуванням положень статті 6 цього Закону.

Відповідно до пункту 6.5. статті 6 Закону України «Про створення вільної економічної зони «Крим» та про особливості здійснення економічної діяльності на тимчасово окупованій території України» від 12 серпня 2014 року № 1636-VII, поставка товарів на (з) територію ВЕЗ «Крим», а також поставка послуг на (з) територію ВЕЗ «Крим» підпадає під регулювання законів України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму», «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання».

Такі поставки не підпадають під норми міжнародних угод (договорів), що регулюють питання міжнародного обігу товарів, зокрема (але не виключно) про зони вільної торгівлі, або укладені у межах ГАТТ/СОТ.

Відносини, з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів, регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, який набув чинності з 01.06.2012 року, а також положеннями Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

Пунктом 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-VI визначено поняття митного контролю. Це - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів частини 3 статті 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частини 1 статті 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України (із ВЕЗ «Крим» на іншу територію України), а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема: код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257 МК України).

Згідно статті 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 50 Митного кодексу України, відомості про митну вартість товарів використовуються для:

1) нарахування митних платежів;

2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України;

3) ведення митної статистики;

4) розрахунку податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частинами четвертою та п'ятою статті 58 Митного кодексу України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

Згідно із статтею 51 Митного кодексу України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. При цьому, декларант зобов'язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (стаття 52 Митного кодексу України).

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за основним методом (тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) та другорядними: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); за резервним.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

В силу частини п'ятої статті 53 Митного кодексу України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

16 жовтня 2014 року Позивач з метою митного оформлення імпортованого товару Позивач подав Відповідачу в електронній формі митну декларацію (форма МД-2) № 204020000/2014/015374 від 16 жовтня 2014 року, в якій задекларував товар - соду кальциновану технічну (карбонат натрію (Na2CO3) не менше ніж 99,0 %) марки «А», ґатунок - перший, ГОСТ 5100-85 (гранули білого кольору) в кількості 140,800 тон, заявив вартість товару у загальній сумі 404 379,00 грн., що включає в себе вартість транспортних витрат понесених ПАТ «Кримський содовий завод» в сумі 30 900,00 грн.

Окрім митної декларації Позивач також подав Відповідачу декларацію митної вартості, в якій визначив митну вартість товару за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України, на підтвердження митної вартості товару Позивач надав також Відповідачу пакет документів.

04 листопада 2014 року Позивач з метою митного оформлення імпортованого товару подав Відповідачу в електронній формі митну декларацію (форма МД-2) № 204020000/2014/016541 від 04 листопада 2014 року, в якій задекларував товар - соду кальциновану технічну (карбонат натрію (Na2CO3) не менше ніж 99,0 %) марки «А», ґатунок - перший, ГОСТ 5100-85 (гранули білого кольору) в кількості 70,0 тон, заявив вартість товару у загальній сумі 240 450,00 грн., що включає в себе вартість транспортних витрат понесених ПАТ «Кримський содовий завод» в сумі 15 450,00 грн.

Окрім митної декларації Позивач також подав Відповідачу декларацію митної вартості, в якій визначив митну вартість товару за основним методом (за ціною договору (контракту)).

З аналізу частин першої та другої статті 53 Митного кодексу України вбачається, що Митним кодексом передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондується з положеннями статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Це також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16. та 6.2. Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 № 3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що в разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

16 жовтня 2014 року Відповідачем з метою перевірки відомостей про заявлену Позивачем митну вартість товару, незважаючи на те, що в раніше поданих документах Відповідачем не виявлено жодних розбіжностей у відомостях, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, відсутні ознаки підробки, містяться всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, містяться всі відомості щодо ціни, що підлягає сплаті за цей товар, витребував від Позивача додаткові документи, зокрема, документи, виписки з бухгалтерської документації продавця стосовно підтвердження числових значень всіх складових ціни товару на умовах поставки СРТ Рокитно-Волинське; каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару щодо вартості товару на умовах поставки EXW Красноперекопськ та СРТ Рокитно-Волинське; бухгалтерські документи, які містять відомості стосовно понесених витрат на транспортування товарів згідно повного маршруту їх транспортування, за відсутністю яких Позивачем не були надані Відповідачу.

Позивачем у відповідь на повідомлення декларанту щодо митного оформлення було надано Відповідачу Лист ПАТ «Кримський содовий завод» б/н від 17.10.2014 року. В даному листі ПАТ «Кримський содовий завод» зазначив, що вартість вказаної соди становить 2 872,01 грн./т., включаючи залізничний тариф від ст. Красноперекопськ до ст. Рокитно-Волинське, який оплачує ПАТ «Кримський содовій завод».

У відповідності до ч. 6 ст. 53 МКУ декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. За результатом проведеної відповідно до положень ч. 4 ст. 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв'язку з відсутністю в декларанта та органу доходів і зборів прийнятої до застосування (згідно положень гл. 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо одиниці ціни товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (ст. 62 МКУ), інформації щодо складових вартості товару наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (ст. 63 МКУ), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товару згідно положень ст. 64 МКУ, що базується на положеннях ст. VII ГАТТ та Угоди про застосування ст. VII ГАТТ, згода на обов'язковість яких надана ВРУ.

Митну вартість визначено митницею на підставі документів, наданих декларантом до митного оформлення (договір поставки від 29.01.2014 року № 40005068, рахунки-фактури від 28.09.2014 року № 90001861 та від 30.09.2014 року № 90001984, інвойси від 30.09.2014 року № 80114757 та від 30.09.2014 року № 80114718, залізничні накладні від 28.09.2014 року № 47770755 та від 30.09.2014 року № 47818042).

Числове значення митної вартості партії товарів на день подання митної декларації до оформлення становить 435 279,01 грн. Митну вартість визначено з розрахунку: 2872,01 грн. х 140,8 т. + 15 450,00 грн. + 15 450,00 грн.

04 листопада 2014 року Відповідачем з метою перевірки відомостей про заявлену Позивачем митну вартість товару, незважаючи на те, що в раніше поданих документах Відповідачем не виявлено жодних розбіжностей у відомостях, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, відсутні ознаки підробки, містяться всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, містяться всі відомості щодо ціни, що підлягає сплаті за цей товар, витребував від Позивача додаткові документи, зокрема, залізничну накладну від 27.10.2014 року № 45745452; виписки з бухгалтерської документації продавця стосовно підтвердження числових значень всіх складових ціни товару на умовах поставки СРТ Рокитно-Волинське; каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару щодо вартості товару на умовах поставки EXW Красноперекопськ та СРТ Рокитно-Волинське, які можливо поширити на дану партію товару; бухгалтерські документи, які містять відомості стосовно понесених витрат на транспортування товарів згідно повного маршруту їх транспортування.

Позивачем у відповідь на повідомлення декларанту щодо митного оформлення було надано Відповідачу залізничну накладну від 27.10.2014 року, Лист № 3243 від 05.11.2014 року, Акт звірки взаєморозрахунків від 24.09.2014 року та від 07.102014 року.

04 листопада 2014 року Відповідачем з метою перевірки відомостей про заявлену Позивачем митну вартість товару, витребував від Позивача додаткові документи, зокрема, пояснення стосовно того, яку роль при здійсненні даної операції купівлі-продажу відіграє ООО «Украинская содовая компания» та якими документами регламентовано її повноваження (надати копії таких документів); пояснення стосовно фактів здійснення розрахунків за договором від 29.01.2014 року № 40005068 через АБ «КЛІРИНГОВИЙ ДІМ»; копії платіжних доручень та розрахунків-фактур, номера яких вказані в актах звірки взаємних розрахунків від 24.09.2014 року та від 07.10.2014 року.

Позивачем у відповідь на додаткове повідомлення декларанту щодо митного оформлення було надано Відповідачу Лист № 3243/1 від 05.11.2014 року, Лист ПАТ «Кримський содовий завод» № 18/3899 від 27.10.2014 року, Доповнення № 4 від 25.06.2014 року до Договору купівлі-продажу № 40005068 від 29.01.2014 року, Доповнення № 7 від 22.08.2014 року до Договору купівлі-продажу № 40005068 від 29.01.2014 року.

Як пояснив представник позивача, решта документів не були надані Відповідачу за їх відсутності.

Під час митного оформлення товару Відповідачем було з'ясовано, що інші особи вже розмитнювали подібний товар за більшою вартістю, ніж це задекларовано Позивачем.

05 листопада 2014 року Відповідачем було відмовлено у прийнятті митної декларації поданої Позивачем про що було складено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 204000003/2014/00054 від 05 листопада 2014 року та було прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів № 204000003/2014/000040/1 від 05 листопада 2014 року.

Як встановлено, картки відмови в прийнятті митних декларацій поданих Позивачем та рішення про коригування митної вартості товарів із застосуванням резервного методу прийняті Відповідачем базуючись на тому, що під час митного оформлення товару Відповідачем було з'ясовано, що інші особи вже розмитнювали подібний товар за більшою вартістю, ніж це задекларовано Позивачем.

Однак, зі змісту оскаржуваних рішень відповідача не убачається, що документи, які зазначені в частині 2 статті 53 Митного кодексу України, та подані Позивачем на підтвердження митної вартості товару містять розбіжності у відомостях, що підтверджують числові значення складових митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Враховуючи вищенаведене, у органу доходів і зборів не було підстав для витребування додаткових документів, оскільки виходячи з приписів ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, наявність іншої декларації не може слугувати підставою для витребування додаткових документів та не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої Позивачем митної вартості за основним методом, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристики товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставко, наявність знижок тощо).

Відповідно до вимог митного законодавства, при застосуванні другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 Митного кодексу України).

При цьому, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Проте, всупереч зазначеної норми, Відповідач в рішеннях про коригування митної вартості товарів при визначенні митної вартості за резервним методом, зазначив лише на те, що не може застосувати інші другорядні методи, однак, як під час консультацій, а так само, зі змісту рішення Відповідача не можливо встановити причини з яких вказані методи не можливо застосувати.

Враховуючи вищезазначене, Відповідач при прийнятті спірних рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення діяв протиправно, а тому такі рішення підлягають скасуванню.

Заперечення відповідача не знайшли свого підтвердження впродовж судового розгляду. Враховуючи вищезазначене, відповідач при прийнятті спірних рішень діяв протиправно, а тому такі рішення підлягають скасуванню.

З огляду на викладене, позовні вимоги слід задовольнити повністю.

Судові витрати відповідно до ст. 94 КАС України присуджуються на користь позивача з Державного бюджету України відповідно до задоволених вимог.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати прийняті Рівненською митницею Державної фіскальної служби України:

- рішення про коригування митної вартості товарів від 17.10.2014 року № 204000003/2014/000037/1;

- рішення про коригування митної вартості товарів від 05.11.2014 року № 204000003/2014/000040/1;

- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 17.10.2014 року № 204000003/2014/00050;

- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.11.2014 року № 204000003/2014/00054.

Присудити на користь позивача Приватне акціонерне товариство "Рокитнівський скляний завод" із Державного бюджету судовий збір у розмірі 182,70 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Гломб Ю.О.