Справа № 826/2088/15
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2015-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

826/2088/15

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

24 березня 2015 року м. Київ № 826/2088/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Клочкова Н.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю " Торговий Дім "Ай Ті-Технологія"

до

Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління

Державної фіскальної служби у м. Києві

про

визнання недійсною інформації,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю “Торговий дім “Ай Ті-Технологія” (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом "про визнання протиправними дій та встановлення юридичного факту" до державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі – відповідач).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.02.2015 позовну заяву ТОВ “Торговий дім “Ай Ті-Технологія” залишено без руху у зв’язку з недоліками позовної заяви, а саме: заявлені позовні вимоги не відповідають вимогам КАС України.

23 березня 2015 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли уточнення до позовної заяви, згідно яких позивач просить визнати недійсною інформацію відносно товариства з обмеженою відповідальністю “Торговий дім “Ай Ті-Технологія” викладену державною податковою інспекцією у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, а саме: “відсутність позивача за зареєстрованою адресою”, зазначену в листі-повідомленні від 26.01.2015 № 595/10-26-51-15-121.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Частина 1 статті 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб’єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з частиною 1 статті 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб’єктом владних повноважень владних управлінських функцій.

Відповідно до ч. 4 ст. 105 КАС України, адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб’єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією України чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно частини 2 статті 4 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати недійсною інформацію, в той час як в адміністративному порядку розглядаються адміністративні позови, в яких однією із сторін є суб’єкт владних повноважень, а позовні вимоги полягають у скасуванні або визнання нечинними рішень, визнання протиправною бездіяльності, зобов’язання вчинити дії або утриматись від вчинення певних дій.

Однак, позивач просить визнати недійсною інформацію, в той час як дана позовна вимога в розумінні КАС України не належить ані до рішення, ані до дій суб’єкта владних повноважень.

Крім того, суд в ухвалі від 17.02.2015 про залишення позовної заяви без руху звертав увагу позивача, що зазначені ним позовні вимоги про визнання фактів не відносяться до юрисдикції Окружного адміністративного суду міста Києва.

Більше того, позивач сам і в первісному позові, і в уточненій позовній заяві посилається на норми Цивільного кодексу України та Цивільно-процесуального кодексу України щодо захисту особистих немайнових прав: спростування недостовірної інформації, оскільки вважає, що спірною інформацією завдано шкоди діловій репутації товариства.

Крім того, судом було встановлено, що в обґрунтування власної позиції позивач керувався постановою Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи».

Відповідно до п. 3 Постанови Верховного суду України від 27.02.2009 № 1, вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим, особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв'язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК) тощо.

Крім того, п. 7 Верховного суду України від 27.02.2009 № 1, відкриваючи провадження у справі, суд має з'ясувати, за правилами якого судочинства підлягає розгляду заява. При цьому слід виходити з компетенції суду щодо розгляду цивільних справ, зазначеної в статті 15 ЦПК, та враховувати положення статей 1, 12 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК). Оскільки характер спірних правовідносин є цивільно-правовим (незалежно від суб'єктного складу), то всі справи зазначеної категорії підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, за винятком справ про захист ділової репутації між юридичними особами та іншими суб'єктами підприємницької діяльності у сфері господарювання та іншої підприємницької діяльності, що розглядаються в порядку господарського судочинства. Справи зазначеної категорії не можуть розглядатися за правилами Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки такі спори не мають публічно-правового характеру, навіть якщо стороною в ньому виступає суб'єкт владних повноважень.

Відтак, з наведеного вбачається, що спір про визнання недійсною інформації з метою захисту ділової репутації товариства підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а не адміністративного.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

На підставі вищенаведеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 109, ст.ст. 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю “Торговий дім “Ай Ті-Технологія” у відкритті провадження в адміністративній справі.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі та позовну заяву невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, встановлені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185 187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Клочкова