Справа № 823/881/14
Суддя: Файдюк В.В.
Дата ухвалення: 2015-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/881/14 Головуючий у 1-й інстанції: Каліновська А.В. Суддя-доповідач: Файдюк В.В.
У Х В А Л А

Іменем України

24 березня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 30 січня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 30 січня 2015 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування припису - відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нову, якою позовні вимоги задовольнити.

Ухвалами Київського апеляційного адміністративного суду відкрито провадження та призначено дану справу до розгляду на 10 березня 2015 року.

В судовому засіданні 10 березня 2015 року представником позивача було заявлено клопотання про перенесення розгляду справи у зв'язку зі спробою сторін мирного врегулювання спору. Дане клопотання колегією суддів задоволено та розгляд справи перенесено на 24 березня 2015 року.

ОСОБА_4 надіслав до суду заяву, що була отримана 20 березня 2015 року, в якій зазначив, що спір між ним та ОСОБА_3 врегульовано шляхом придбання ОСОБА_4 житлового будинку та земельної ділянки, належних на праві власності ОСОБА_3 Просив апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити, постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 30 січня 2015 року скасувати та ухвалити нову, якою задовольнити позов ОСОБА_3 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування припису

До заяви ОСОБА_4 додав копію договору купівлі-продажу житлового будинку та копію договору купівлі-продажу земельної ділянки. Зазначаємо, що вказані документи жодним чином не завірені, являються звичайними ксерокопіями, сторони в судове засідання не з'явилися, оригінали документів для огляду не надані.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, відповідно направлення на проведення позапланової перевірки №959 від 30 жовтня 2013 року, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області 05 листопада 2013 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, за результатами якої складено акт від 05 листопада 2013 року.

Вищезазначеним актом встановлені такі порушення: порушено протипожежні розриви між житловими будинками на сусідніх ділянках - замість необхідних 10 метрів відстань складає 8,5-8,7 м. (відповідно до наданих висновків, житловий будинок по АДРЕСА_2 має ІV ступінь вогнестійкості, житловий будинок по АДРЕСА_1 - ІІ ступінь вогнестійкості), що є порушення п. 3,25*, додаток 3.1 ДБН 360-92 ** «Планування і забудова міських і сільських поселень».

За результатами перевірки видано припис №270 від 05 листопада 2013 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути допущені правопорушення до 10 грудня 2013 року згідно вимог чинного законодавства.

За встановлені правопорушення позивача на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05 листопада 2013 року №671 визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме п.3.25*, додаток 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», про що винесено постанову від 15 листопада 2013 року № 682.

Позивач, вважаючи зазначений припис необґрунтованим, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3, що підтверджується договором купівлі-продажу земельної ділянки від 13 листопада 2012 року та витягом з Державного реєстру правочинів, копії яких містяться у матеріалах справи.

ОСОБА_4 є власником сусіднього домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується копією державного акту на право постійного користування землею серії ЧР 24-2-318. Земельна ділянка площею 134,5 кв.м., що розташована по АДРЕСА_2 надана ОСОБА_4 для обслуговування існуючого жилого будинку, господарських будівель і споруд. Крім того, в технічному паспорті на житловий будинок садибного типу по АДРЕСА_2 власником зазначено ОСОБА_4

17 жовтня 2013 року ОСОБА_4 звернувся із заявою до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, в якій просив притягнути до відповідальності та зобов'язати власника житлового будинку по АДРЕСА_1 привести будівництво свого житлового будинку у відповідність до вимог державних будівельних норм України шляхом внесення змін до проекту на будівництво житлового будинку по АДРЕСА_2.

На підставі заяви ОСОБА_4 від 17 жовтня 2013 року і було проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при проведенні будівельних робіт у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

З 02 червня 2011 року діє Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Відповідно до п. 1 Порядку № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності

Таким чином, зазначеною нормою закріплено, що Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (незалежно від категорії складності).

Згідно з п. 7 Порядку № 553 підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема:

-подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

-необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

-перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

-перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

-звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

-вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п. 11 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли професійну атестацію.

Тобто, інспекції, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі необхідності мають право залучати до проведення перевірок представників експертних установ, однак обов'язку щодо такого залучення законодавством не передбачено.

Пунктом 16 Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

З аналізу наведених норм вбачається, що зазначена перевірка була проведена відповідачем з дотриманням вимог законодавства.

Згідно статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно пункту 1 частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Частиною 2 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Абзацом 2 пункту 1 Порядку виконання будівельних робіт, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, визначено, що будівельними роботами є роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Положення аналогічного характеру закріплені в абзаці 6 частини 1 статті 4 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Протипожежні вимоги встановлені Державними будівельними нормами "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", що поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України, затвердженими наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 року № 44. ДБН 360-92**.

Відповідно до абз. 1 п. 1* додатку 3.1 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", що затверджені наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури, протипожежні відстані між житловими, громадськими і допоміжними будинками промислових підприємств треба приймати за таблицею 1 (числівник).

Відповідно до додатку 3.1 ДБН 360-92** мінімальна відстань між житловими і громадськими будинками VІ ступеню вогнестійкості та іншими будинками з І-V ступенями вогнестійкості має становити не менше 10 м.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2014 року призначено судову будівельно-технічну експертизу.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1187/14-23, 1620/14-23, 1621/14-23, 1622/14-23 від 27 листопада 2014 року на земельній ділянці за адресою м. АДРЕСА_2 розташовано один житловий будинок літ. «А-1» з житловими прибудовами літ. «А1-2,», літ. «А2-1» та прибудовами літ. «а», літ. «а1», літ. «а5»; на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 розташовано один житловий будинок літ. «А-2» з підвалом літ. «пд»; житловий будинок літ. «А-1» за адресою: м. АДРЕСА_2 відноситься до ІV ступеню вогнестійкості; житловий будинок АДРЕСА_1 на предмет вогнестійкості його конструкцій не досліджувався у зв'язку з відсутністю під час візуально-інструментального обстеження доступу на територію земельної ділянки та в середину будівлі; відповідно до результатів візуально-інструментального обстеження відстань між житловим будинком літ. «А-1» за адресою м. АДРЕСА_2 та житловим будинком літ. «А-2» за адресою АДРЕСА_1 становить від 8,12 м. до 8,19 м. по довжині будівель.

Отже, з урахуванням того, що житловий будинок по АДРЕСА_2 відноситься до ІV ступеню вогнестійкості, мінімальна відстань між будинками має становити не менше 10 метрів.

Абзацом 3 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 23 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, встановлено, що територіальні органи Державної архітектурно-будівельної інспекції України контролюють виконання приписів.

Таким чином, з наявних матеріалів справи, зокрема, висновку експертів, та пояснень сторін колегія суддів вбачає наявність порушень протипожежних розривів між житловими будинками по АДРЕСА_1, тому оскаржуваний припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області є правомірним та не підлягає скасуванню.

Слід зазначити, що постанову відповідача № 682 від 15 листопада 2013 року, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 статті 96 КУпАП, ОСОБА_3 оскаржено не було.

Крім того, реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 19 березня 2014 року, що залишена без змін ухвалами Київського апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2014 року та від 27 жовтня 2014 року, скасовано. Тобто, в судовому порядку встановлено допущення позивачем порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що згідно з ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» п. 1, примітки 7 часткова реконструкція житлових будинків та господарських споруд на окремих садибних ділянках, які побудовані за раніше чинними нормативами, допускається за погодженням з місцевими органами архітектури і містобудування, державного пожежного та санітарного нагляду. В цьому випадку перебудова житлових будинків, їх господарських будівель та гаражів можлива за умови збереження існуючих відстаней між будівлями.

Тобто, дозволяється збереження існуючих протипожежних відстаней між житловими будинками за умови здійснення перебудови (реконструкції) збудованого за раніше чинними нормативами житлового будинку на садибній ділянці, без змін місця розташування об'єкта після реконструкції та наявності погодження на проведення реконструкції місцевих органів архітектури і містобудування, державного пожежного та санітарного нагляду.

Однак таке посилання не береться до уваги судом, оскільки в матеріалах справи не міститься жодного доказу на підтвердження такого погодження місцевими органами архітектури і містобудування, державного пожежного та санітарного нагляду.

Крім того, колегія суддів зазначає, що обставини, на які посилається ОСОБА_4 в своїй заяві (вх. № 9468 від 20 березня 2015 року) не приймається до уваги судом, оскільки жодним чином не впливають на розгляд справи по суті, не доводять, що позивачем усунуті допущені порушення містобудівного законодавства, не спростовують існування таких порушень на момент проведення перевірки.

Беручи до уваги викладене вище, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції в тому, що відповідач під час проведення перевірки позивача, діяв в межах повноважень, у спосіб та на підставі чинного законодавства.

Вищенаведене свідчить про наявність законних підстав для винесення оскаржуваного припису №270 від 05 листопада 2013 року.

Таким чином, правомірним є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні даного адміністративного позову.

Отже, при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

Відповідно до статті 200 КАС України - суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 30 січня 2015 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 254 КАС України та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтею 212 КАС України.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Файдюк В.В.

Судді: Чаку Є.В.

Мєзєнцев Є.І.