Справа № 823/625/15
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2015-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 березня 2015 року м. Черкаси справа № 823/625/15

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 823/625/15

за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 (надалі - позивачі)

до Головного управління Держземагенства у Черкаській області (надалі - ГУ Держземагенства у Черкаській області)

про визнання дій (бездіяльності) протиправними та зобов'язання вчинити дії, прийнято ухвалу.

Позивачі, звернувшись до суду з адміністративним позовом до ГУ Держземагенства у Черкаській області, просять визнати дії (бездіяльність) ГУ Держземагенства у Черкаській області щодо зволікання з розглядом клопотання та затвердженням проекту землеустрою протиправними та зобов'язати ГУ Держземагенства у Черкаській області надати гр. ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_4, ОСОБА_2 дозвіл на відведення земельної ділянки загальним розміром 12, 0000 га сільськогосподарського призначення із земель державної власності для ведення особистого селянського господарства в адміністративних межах Думанецької сільської ради Черкаського району Черкаської області; зобов'язати ГУ Держземагенства у Черкаській області розглянути клопотання та погодити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки загальним розміром 12,0000 га сільськогосподарського призначення із земель державної власності гр. ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_4, ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства в адміністративних межах Думанецької сільської ради Черкаського району Черкаської області.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.106 цього Кодексу. Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя встановила, що вона не відповідає вимогам ст.106 КАС України.

Згідно із п.2 та п.3 ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві вказується ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі. Позивачами не вказано адрес ел.пошти щодо себе, представника позивачів та відповідача, та не повідомлено чи така інформація позивачам відома.

Частиною 1 ст.48 КАС України адміністративна процесуальна правоздатність визначається як здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві та визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами). Пунктом 2 ст.48 КАС України адміністративна процесуальна дієздатність визначається як здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові та належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до ч.5 ст.106 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника. До позовної заяви не додано оригіналів документів або завірених у встановленому порядку копій, що підтверджують повноваження представника позивачів.

Відповідно до ч.2 ст.106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а у разі неможливості - зазначає докази, що не може самостійно надати із зазначенням причин неможливості надання таких доказів.

Постановою КМУ від 30.11.2011 №1242 затверджено Типову інструкцію з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, в якій передбачено порядок видачі копій документів (далі - Інструкція). Зокрема, згідно п. 76 Інструкції установа може засвідчувати копії лише тих документів, що створюються в ній, а також у випадках, передбачених в абзаці другому цього пункту. Копія документа виготовляється і видається тільки з дозволу керівника установи, його заступників або керівника структурного підрозділу. У разі підготовки документів для надання судовим органам установа може виготовляти копії документів, виданих іншими установами (копії дипломів, свідоцтв про одержання освіти тощо). Пунктом 77 Інструкції визначено, що напис про засвідчення документа складається із слів «Згідно з оригіналом», найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії і проставляється нижче реквізиту документа «Підпис», що відповідає національному стандарту (п.5.27) ДСТУ 4163-2003. Позивачем до позовної заяви додано ксерокопії документів, що не засвідчено у встановленому порядку.

Згідно п.4 ч.1 ст.106 КАС України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог згідно з частинами 4 і 5 ст.105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а у разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Відповідно до п.2 ч.4 ст.105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги про зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії. Згідно з Рекомендацією R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи від 11.03.1980 під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, що адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке вважає найкращим за даних обставин. Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність закріпленим ч.3ст.2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - критеріями здійснення адміністративного судочинства є принципи судочинства. Предмет та мета Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вимагають, щоб її положення тлумачились та застосовувались у такий спосіб, щоб зробити її вимоги не просто теоретичними або ілюзорними, але й практичними та ефективними. Вирішення проблем тлумачення національного законодавства є завданням національної влади (рішення ЄСПЛ Вайт і Кенеді проти Німеччини, заява № 26083/94, § 54, 1999). Позовна вимога: «зобов'язати ГУ Держземагенства у Черкаській області розглянути клопотання та погодити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки…» сформована некоректно та потребує уточнення.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (надалі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейський суд з прав людини у справі Занд проти Австрії «Zand v. Austria» від 12.10.1978 вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з «…» питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів «…». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, вирішує спір, що належить до розгляду судом іншої юрисдикції. Відповідно до частини другої статті 2 КАС до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

У постанові від 09.12.2014 у справі №21-308а14 колегія суддів Судової палати у адміністративних справах Верховного Суду України зазначила, що: «у разі прийняття суб'єктом владних повноважень рішення про передачу земельних ділянок у власність чи оренду (тобто ненормативного акта, який вичерпує свою дію після його реалізації), подальше оспорювання правомірності набуття фізичною чи юридичною особою спірної земельної ділянки має вирішуватися у порядку цивільної (господарської) юрисдикції, оскільки виникає спір про цивільне право».

Відповідно до змісту п.4 ч.1 ст.106 КАС України позовна заява повинна містити інформацію про те, які саме права, свободи або інтереси, на думку позивача, були порушені діями (бездіяльністю) відповідача.

Суддя зазначає, що усі документи, що надаються позивачем до суду, повинні також містити їх копії відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно із ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку до 03 квітня 2015 року для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 106, 108 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Головного управління Держземагенства у Черкаській області про визнання дій (бездіяльності) протиправними та зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачеві строк до 03 квітня 2015 року для усунення недоліків позовної заяви.

Роз'яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Черкаський окружний адміністративний суд в порядку, передбаченому статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Л.В.Трофімова