Справа № 806/5369/14
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2015-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Пакеєва В.А.
Суддя-доповідач:Охрімчук І.Г.
УХВАЛА

іменем України

"16" березня 2015 р. Справа № 806/5369/14

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Охрімчук І.Г.

суддів: Зарудяної Л.О.

Кузьменко Л.В.

при секретарі Ковальчук А.О.

за участю представників сторін:

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Житомирській області на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "19" січня 2015 р. у справі за позовом Приватного підприємства "Кемілайн Агро" до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2014р. Приватне підприємство "Кемілайн Агро" звернулось до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Житомирській області від 25.09.2014 № . Як зазначає позивач, вказаним податковим повідомленням-рішенням нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язання та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства в сумі 34985,47 грн. На думку позивача, контролюючим органом неправильно визначено момент вчинення імпортної операції, так як моментом поставки товару за здійсненими операціями, для застосування статей 2, 4 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" є момент фактичного перетину імпортованим товаром митного кордону України.

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 19.01.15р. позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Житомирській області № 6 від 25.09.2014. Стягнуто на користь приватного підприємства "Кемілайн Агро" з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Житомирської області 182,70 грн. сплаченого судового збору.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить постанову суду скасувати та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог підприємства. На думку скаржника, суд першої інстанції безпідставно взяв до уваги відомості коносаменту №W114LK001 від 22.05.2014р. , оскільки даний коносамент не свідчить про перетин товаром митного кордону України. Аналіз товаросупровідних документів по товару "хлоропірифос" не підтверджує висновок суду першої інстанції про те, що даний товар перетнув митний кордон 16.06.2014р. , оскільки на штампі "Під митним контролем" на коносаменті CNCL 962525 та інвойсі №INV14-СК0241 від 05.05.2014р. відображена дата 18.07.2014р.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дослідивши докази, зібрані в матеріалах справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги з огляду на наступне.

В період з 29.08.2014р. по 02.09.2014р. працівниками Житомирської ОДПІ проведена документальна позапланова виїзна перевірка ПП "Кемілайн Агро" з питань дотриманням вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічних контрактів № 13/11/2013 від 13.11.2013, укладеного з фірмою Hangzhou Bayee Chemical Co., Ltd (Китайська Народна Республіка) та № 22/01/2014 від 22.01.2011, укладеного з фірмою China Communications Import&Export Corр. (Китайська Народна Республіка) за період з 13.11.2013 по 28.08.2014.

За результатами перевірки складено акт від 09.09.2014 № 5474/06-25-22-06/31052661 (а.с.36-38).

Відповідно до висновків акту податковим органом встановлено наступні порушення:

- ст.2 Закону України від 23 вересня 1994 № 185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", Постанов Правління Національного банку України від 14.05.2013 № 163, від 14.11.2013 № 453, від 12.05.2014 за № 270 "Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" - при виконанні контракту на імпорт продукції № 13/11/2013 від 13.11.2013, укладеного з фірмою "Hangzhou Bayee Chemical Co., Ltd" (Китайська Народна Республіка) товар на суму 43400,00 дол. США надійшов з порушенням строків поставки - кількість прострочених днів 3; при виконанні контракту на імпорт продукції № 22/01/2014 від 22.01.2014, укладеного з фірмою "China Communications Import&Export Corр." (Китайська Народна Республіка) товар на суму 26595,00 дол. США надійшов з порушенням строків поставки - кількість прострочених днів 32;

- ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України "Про систему валютного регулювання і валютного контролю" від 19.02.1993 № 15-93, декларація про валютні цінності, доходи та майно, що належить резиденту України та знаходиться за її межами на 01.07.2014 при наявності простроченої дебіторської заборгованості в сумі 43400,00 дол. США та 26595,00 дол. США не подана.

Відповідно до акту перевірки відповідач вважає, що датою імпорту у випадку ввезення продукції на митну територію України, якщо така продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню, вважається дата завершення оформлення ВМД, у даному випадку дата вантажно-митної декларації № 101060000/2014/009426 від 03.07.2014 та вантажно-митної декларації № 101060000/2014/010568 від 21.07.2014.

Тобто, на думку відповідача товар за контрактом № 13/11/2013 від 13.11.2013 з фірмою "Hangzhou Bayee Chemical Co., Ltd" (Китайська Народна Республіка) надійшов 03.07.2014, а за контрактом № 22/01/2014 від 22.01.2014 з фірмою "China Communications Import&Export Corр." (Китайська Народна Республіка) - 21.07.2014.

На підставі висновків акту контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 25.09.2014 № , яким нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язання та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства в сумі 34985,47 грн. (а.с.6).

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість прийняття податкового повідомлення-рішення від 25.09.2014 № , суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Як встановлено судом, позивач є суб'єктом зовнішньоекономічної діяльності, одним з видів якої згідно зі ст.4 цього Закону є імпорт.

Відповідно до ст.1 Закону № 959-XII та абз.2 підпункту 1.1 Інструкції про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 24 березня 1999 року N 136, імпорт (імпорт товарів) - купівля (у тому числі з оплатою в негрошовій формі) українськими суб'єктами зовнішньоекономічної діяльності в іноземних суб'єктів господарської діяльності товарів з ввезенням або без ввезення цих товарів на територію України, включаючи купівлю товарів, призначених для власного споживання установами та організаціями України, розташованими за її межами.

Імпортна операція у розумінні ст.2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" від 23 вересня 1994 р. № 185/94-ВР (далі - Закон № 185/94-ВР) передбачає здійснення суб'єктом господарювання імпорту.

При цьому, моментом здійснення імпорту відповідно до ст.1 Закону № 959-XII є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що імпортується, від продавця до покупця.

Отже, моментом вчинення імпортної операції, зокрема моментом поставки товару за такою операцією, для застосування статей 2, 4 Закону № 185/94-ВР є момент фактичного перетину імпортованим товаром митного кордону України.

У відповідності до ст.2 Закону № 185/94-ВР, імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. При застосуванні розрахунків щодо імпортних операцій резидентів у формі документарного акредитиву строк, передбачений частиною першою цієї статті, діє з моменту здійснення уповноваженим банком платежу на користь нерезидента. Строк та умови завершення імпортної операції без увезення товару на територію України визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України за погодженням з Національним банком України. Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.

Пунктом 3 Постанови Правління Національного банку України "Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" від 16.11.2012 № 475, установлено, що розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону України "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті", повинні здійснюватися у строк, що не перевищує 90 календарних днів.

Аналогічної правової позиції викладена в постанові Верховного Суду України від 16 січня 2012 року у справі № 21-412а11 за позовом відкритого акціонерного товариства "Авіакомпанія "Дніпроавіа" до спеціалізованої державної податкової інспекції по роботі з великими платниками податків у м.Дніпропетровську про визнання протиправними та скасування рішень.

Відповідно до частини 1 статті 244-2 Кодексу адміністративного судочинства України рішення Верховного Суду України, прийняте за результатами розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначені норми права, та для всіх судів України. Суди зобов'язані привести свою судову практику у відповідність з рішенням Верховного Суду України.

Митне ж оформлення товарів як наступна подія після перетину митного кордону має інше правове значення.

Згідно з п.4 ч.1 ст.4 Митного кодексу України (далі - МК України), ввезення товарів, транспортних засобів на митну територію України, вивезення товарів, транспортних засобів за межі митної території України - сукупність дій, пов'язаних із переміщенням товарів, транспортних засобів через митний кордон України у будь-який спосіб у відповідному напрямку.

Відповідно п.49 ст.4 МК України пропуск товарів через митний кордон України - надання органом доходів і зборів відповідній особі дозволу на переміщення товарів через митний кордон України з урахуванням заявленої мети такого переміщення.

Частинами 1, 2, 6 статті 321 Митного кодексу України товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом. У разі ввезення на митну територію України товарів, транспортних засобів комерційного призначення митний контроль розпочинається з моменту перетинання ними митного кордону України.

Перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем закінчується:

1) у разі ввезення на митну територію України - після закінчення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, за винятком митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму;

2) у разі вивезення за межі митної території України - після здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення та перетинання ними митного кордону України, за винятком митних режимів, які передбачають перебування під митним контролем протягом усього часу дії митного режиму.

Поняття "перетин товаром митного кордону України" та "пропуск через митний кордон України" не є тотожними та обов'язковими для врахування при вирішенні питання визначення дати імпорту, оскільки товари, що переміщуються через митний кордон України, крім митного контролю можуть підлягати санітарно-епідеміологічному, ветеринарному, фітосанітарному, радіологічному, екологічному контролю та контролю за переміщенням культурних цінностей.

Як правомірно визначено судом, вантажна митна декларація, не є єдиним документом, виключно яким засвідчується факт та дата переміщення товарів через митний кордон України.

Підставою для переміщення вантажу через митний кордон України в режимі імпорту є наявність товаросупровідного документа на вантаж, проставлення на якому відтиску штампа "Під митним контролем" з відповідною датою засвідчує факт і дату перетину митного кордону України.

Згідно контракту №13/11/2013 від 13.11.2013р. , укладеного між фірмою "Hangzhou Bayee Chemical Co., Ltd" (Китайська Народна Республіка), товар на суму 43400 дол.США перетнув митний кордон України 22.05.2014р. Підставою для переміщення вантажу через митний кордон України в режимі імпорту є наявність товаросупровідного документа на вантаж (коносамент №W114ІКК001), проставлення на якому відтиску штампа "Під митним контролем" з відповідною датою засвідчує факт і дату перетину митного контролю України.

Враховуючи викладене, імпортований за контрактом № 13/11/2013 від 13.11.2013 з фірмою "Hangzhou Bayee Chemical Co., Ltd" (Китайська Народна Республіка) товар надійшов на територію України 22.05.2014, а за контрактом № 22/01/2014 від 22.01.2014 з фірмою "China Communications Import&Export Corр." (Китайська Народна Республіка) - 16.06.2014, що підтверджується відтиском штампа "Під митним контролем" Південної митниці на товаросупровідних коносаментах (а.с.42, 89).

Така позиція узгоджується з ухвалою Вищого адміністративного суду України від 11 лютого 2014 року К/9991/31456/11.

Таким чином, не відповідають дійсним обставинам справи висновки відповідача стосовно порушення строків поставки товару за контрактом № 13/11/2013 від 13.11.2013, укладеного з фірмою "Hangzhou Bayee Chemical Co., Ltd" (Китайська Народна Республіка) товар на суму 43400,00 дол. США на 3 дні та за контрактом № 22/01/2014 від 22.01.2014, укладеного з фірмою "China Communications Import&Export Cort." (Китайська Народна Республіка) товар на суму 26595,00 дол. США на 32 дні.

З урахуванням наведеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що нарахування позивачу пені за порушення термінів у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язання та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства є безпідставним, скасувавши податкове повідомлення-рішення № 6 від 25.09.2014 про нарахування пені у розмірі 34985,47 грн. (задовольнивши, при цьому, позовні вимоги підприємства).

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі викладеного колегія суддів приходить до висновку, що висновки, викладені в акті перевірки від 03.06.2014р. №3295/06-25-22-06/31052661 є безпідставними, а податкове повідомлення-рішення від 25.09.2014р. №6 є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду і не впливають на правильність прийнятого судового рішення. Постанову прийнято судом першої інстанції з додержанням вимог матеріального та процесуального права, підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Житомирській області залишити без задоволення, а постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "19" січня 2015 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя І.Г. Охрімчук

судді: Л.О. Зарудяна

Л.В. Кузьменко

Повний текст cудового рішення виготовлено "17" березня 2015 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: Приватне підприємство "Кемілайн Агро" вул. Бородія,49-Б,м.Житомир,10000

3- відповідачу/відповідачам: Житомирська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Міндоходів у Житомирській області м-н Перемоги,2,м.Житомир,10014

4-третій особі: - ,