Справа № 806/8125/13-а
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2015-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2015 року Житомир справа № 806/8125/13-a

. категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Капинос О.В., суддів: Гуріна Д.М., Панкеєвої В.А.,

за участю секретаря Степанова П.В.,

представників позивача Ігамбердиєва О.Б., Скуратівського О.Є.,

представника відповідача Романова С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Коростенський машинобудівний завод" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання нечинними постанови від 27.11.2013 р. №111/8-ю/вих./8/4851/13 та припису від 15.11.2013 р. №140.,

встановив:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом та просить визнати нечинними постанову інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області від 27.11.2013 року №111/8-ю/вих./8/4851/13 та припису від 15.11.2013 р. №140.

В обґрунтування позову зазначає, що вказані документи винесені на підставі акту перевірки від 15.11.2013 року з порушенням норм чинного законодавства, що в свою чергу призвело до помилкових висновків інспекції. Так, помилковими є висновки про те, що товариством проводяться саме будівельні роботи з реконструкції приміщення гуртожитку під церкву по вул. Сосновського 65 у м.Коростені та що приміщення гуртожитку відноситься до 3 категорії складності, оскільки товариством проводиться не реконструкція, а поточний ремонт без внесення конструктивних змін у конструкцію об'єкта, зміну цільового призначення гуртожитку під культову установу ніхто не здійснював, та вищевказане підвереджується доданими документами до справи. Крім того, категорія складності приміщення визначається на підставі нормативних документів, а не на підставі суб'єктивної оцінки інспекції. Таким чином, порушень, про які зазначила інспекція у постанові та приписі, немає, відповідно вказані документи є незаконними.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю та просив адміністративний позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував та просив у задоволенні позову відмовити.

Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши обставини у справі та перевіривши їх доказами, приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Порядок № 553).

Згідно ч.4 ст.41 Закону № 3038-VI, п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають, зокрема, право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до ч.3 ст.41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Як встановлено пп.16,19,20,22 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складаються такі документи: акт перевірки, протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, у разі необхідності постанова про накладення штрафу відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

На підставі наказу № 488-ОД від 11.11.2013 року (а.с.38-39), направлення № 501/8/13 від 12.11.2013 року (а.с.40) та відповідно до акту від 15.11.2013 року, інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області було проведено позапланову перевірку Публічного акціонерного товариства "Коростенський машинобудівний завод" з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами якої встановлено такі порушення:

- під час перевірки виконуються будівельні роботи з реконструкції приміщення гуртожитку під церкву по вул.Сосновського 65 у м.Коростені Житомирської області. На момент перевірки виконані роботи по заміні дерев'яних віконних блоків на металопластикові. Будівельні роботи розпочаті без декларації на початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст.34,36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.16 постанови № 466 від 2011 року "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт" (а.с.3).

Інспекцією складено відповідний протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.4) та припис від 15.11.2013 року.

Згідно припису № 140, з метою усунення виявлених порушень щодо позивача, інспекцією зупинено виконання будівельних робіт з 23.11.2013 року та зобов'язано надати на реєстрацію декларацію на початок виконання будівельних робіт для реєстрації згідно вимог містобудівного законодавства до 26.01.2014 року (а.с.12).

Також за результатами розгляду протоколу про правопорушення. припису та акту перевірки у відношенні товариства винесено постанову від 27.11.2013 року про накладення штрафу № 111/8-ю/вих/8/4851/13 у розмірі 103 230 грн. Постановою встановлено, що роботи по реконструкції приміщення гуртожитку під церкву по вул.Сосновського 65 у м.Коростені Житомирської області розпочаті без декларації на початок виконання будівельних робіт, 3 категорія складності, чим порушено вимоги ст.34,36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.16 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою № 466 від 13.04.2011 року "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт" (а.с.13).

Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи питання про правомірність оскаржуваних постанови від 27.11.2013 року про накладення штрафу № 111/8-ю/вих/8/4851/13 та припису від 15.11.2013 року, суд зазначає наступне.

Цілісний майновий комплекс, в тому числі будівля гуртожитку, по вул.Сосновського 65 у м.Коростені, Житомирської області на час проведення перевірки належала на праві приватної власності Публічному акціонерному товариству "Коростенський машинобудівний завод" згідно наказу Міністерства промисловості України № 184 від 15.06.1994 року (а.с.23-24,25).

Відповідно до акту перевірки та доданих до акту фото (а.с.43-46), пояснень представника позивача, які не заперечувались відповідачем, достовірно встановлено, що під час перевірки товариством здійснювались наступні дії по ремонту приміщення гуртожитку по вул.Сосновського 65 у м.Коростені: заміна дерев'них віконних блоків на металопластикові, часткове закладання піноблоком існуючих віконних пройомів, заміна дверей.

Ремонт здійснювався відповідно до кошторисної документації (а.с.15-22) з поточного ремонту будівлі гуртожитку по вул.Сосновського 65 м.Коростеня, найменування робіт, які в комплексі складають поточний ремонт будівлі, а саме: знімання незасклених рам, демонтаж віконних коробок та установлення металопластикових віконних блоків, знімання дверних полотен, демонтаж дверних коробок та установлення дверних блоків з металоплатику, забивання отворів та гнізд у цегляних стінах.

Відповідно до Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466,- "будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту".

Як видно, Порядок розрізняє такі терміни як нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт.

Таким чином, предметом спору в даній справі є встановлення того, чи дійсно позивачем проводилась реконструкція, яка відноситься до будівельних робіт.

Пунктом 3 ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", затверджених наказом Міністерством регіонального розвитку та будівництва України від 22 липня 2009 року N 295, які також застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту гуртожитків, визначено, що під терміном реконструкція житлового будинку розуміється "перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв'язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників (Закон України "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду" від 22.12.2006 року).

Також поняття реконструкції розкривається в додатку "Б" до ДБН А.2.2-3-2004 "Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва": це перебудова існуючих об'єктів виробничого та цивільного призначення, пов'язана з удосконаленням виробництва, підвищенням його техніко-економічного рівня та якості виготовлюваної продукції, поліпшенням умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміною основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри).

Таким чином, аналізуючи вказані норми, ключовим в реконструкції є саме перебудова об'єкту, під якою розуміється відповідні конструктивні зміни із безпосереднім втручанням в несучі конструкції будівлі.

Як встановлено в судовому засіданні і не заперечується представником відповідача, перебудови гуртожитку по вулиці Сосновського 65 м.Коростеня не відбувалось, а здійснювались лише роботи по заміні окремих (неконструктивних) елементів будівлі.

Крім того, відповідно до Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 № 150, проведені товариством та зазначені в кошторисі ремонтні роботи відносяться до поточного (або капітального ремонту в залежності від обсягу проведених робіт), а не до реконструкції.

Також безпідставним та нічим необґрунтованим є висновок інспекції про те, що реконструкція гуртожитку відбувалась під церкву, тобто із зміною функціонального призначення, оскільки ніяких доказів на підтвердження вказаного, інспекцією до суду не надано.

Відповідно до ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про основи містобудування" від 16.11.1992 № 2780-XII. замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Враховуючи те, що позивачем не виконувались будівельні роботи по реконструкції приміщення гуртожитку під церкву по вул.Сосновського 65 у м.Коростені Житомирської області, то відповідно порушення ст.ст.34, 36 закону України не було, відтак необхідності надати товариством декларацію на початок виконання будівельних робіт немає та відповідно застосований інспекцією штраф є неправомірним.

Щодо визначеної інспекцією в постанові про накладення штрафу від 27.11.2013 року 3 категорії складності об'єкта будівництва, суд зазначає, що згідно статті 32 Закону № 3038-VI усі об'єкти будівництва за складністю архітектурно-будівельного рішення та/або інженерного обладнання поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Судом встановлено, що інспекцією не досліджувалась наявність у товариства проектної документації щодо віднесення об'єкту будівництва до відповідної категорії складності.

Аналіз приписів статті 32 Закону у системному зв'язку з іншими його нормами дає підстави для висновку, що вона встановлює загальне правило визначення категорії складності об'єкта будівництва. У тому випадку, коли проектна документація на об'єкт будівництва відсутня чи об'єкт їй не відповідає, тільки тоді віднесення такого об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності належить до компетенції органу державного архітектурно-будівельного контролю, а саме Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів.

Враховуючи вищевикладене, необґрунтованість висновків інспекції та встановлених порушень, припис від 15.11.2013 р. №140 та постанова від 27.11.2013 року №111/8-ю/вих./8/4851/13 є такими, що винесені всупереч вимогам нормативних актів.

Згідно з частиною другою статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оскільки відповідач всупереч наведеній нормі не надав суду беззаперечних доказів правомірності прийнятих рішень, відтак позов Публічного акціонерного товариства "Коростенський машинобудівний завод" слід задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 94 КАС України, підтверджені позивачем судові витрати підлягають стягненню з Державного бюджету України.

Керуючись статтями 86,94,158-162,186,254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати постанову інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області від 27.11.2013 року №111/8-ю/вих./8/4851/13 та припис інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області від 15.11.2013 р. №140.

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства "Коростенський машинобудівний завод" з Державного бюджету України судові витрати в сумі 275, 28 грн.

Постанова набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд у порядку, визначеному статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя О.В. Капинос

Судді В.А. Панкеєва,

Д.М. Гурін

Повний текст постанови виготовлено: 23 лютого 2015 р.