Справа № 821/345/15-а
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2015-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2015 р. м. ХерсонСправа № 821/345/15-а

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Прокурора м. Нова Каховка Херсонської області в інтересах держави до Виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області про визнання протиправним та скасування п.1 Рішення,

встановив:

Прокурор м. Нова Каховка (далі - позивач, прокурор) звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду в інтересах держави до виконавчого комітету Новокаховської міської ради (далі - відповідач, виконком Новокаховської міськради), в якому просить скасувати п.1 рішення виконкому Новокаховської міськради від 23.12.2014р. №459 «Про забезпечення чистоти і порядку на прилеглій до КП «Новокаховський міський ринок» території».

Позовні вимоги мотивовані невідповідністю оскарженого рішення приписам Конституції України, Податкового кодексу України, Законів України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про засади державної регуляторної політики", оскільки ним з перевищенням повноважень, наданих законодавством виконкому, установлено місцевий збір, який не передбачений вищенаведеними нормативними актами.

Ухвалою суду від 26.02.2015р. у даній справі відкрито провадження.

Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надавши клопотання про відкладення розгяду справи, яке мотивоване неможливістю бути присутнім в судовому засіданні 11.03.2015 р. о 15:00 годині.

Враховуючи положення ст.ст. 122, 128 КАС України, суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

В ході дослідження матеріалів справи судом зроблено висновок про невідповідність позовної заяви вимогам статті 106 КАС України.

Як видно зі змісту позовної заяви, її подано прокурором в інтересах держави в порядку, передбаченому ст.36-1 Закону України "Про прокуратуру" від 5 листопада 1991 року №1789-XII (далі - Закон №1789-XII).

Відповідно до ст.121 Конституції України, на прокуратуру України покладається представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

З аналізу приписів Кодексу адміністративного судочинства України (пункт 4 частини другої статті 17, пункт 5 частини четвертої статті 50, стаття 104) вбачається, що суб'єкт владних повноважень має право на звернення з позовом до адміністративного суду у випадках, встановлених законом.

Так, частинами 1 та 2 ст. 60 КАС України передбачено, що у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, прокурор, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із адміністративними позовами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб і брати участь у цих справах. Прокурор здійснює в суді представництво інтересів громадянина або держави в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами, і може здійснювати представництво на будь-якій стадії адміністративного процесу.

Відповідно до статті 1 Закону №1789-XII, прокурорський нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів Кабінетом Міністрів України, міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади, органами державного і господарського управління та контролю, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими Радами, їх виконавчими органами, військовими частинами, політичними партіями, громадськими організаціями, масовими рухами, підприємствами, установами і організаціями, незалежно від форм власності, підпорядкованості та приналежності, посадовими особами та громадянами здійснюється Генеральним прокурором України і підпорядкованими йому прокурорами.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 цього Закону, предметом нагляду за додержанням і застосуванням законів є:

1) відповідність актів, які видаються всіма органами, підприємствами, установами, організаціями та посадовими особами, вимогам Конституції України та чинним законам;

2) додержання законів про недоторканність особи, соціально-економічні, політичні, особисті права і свободи громадян, захист їх честі і гідності, якщо законом не передбачений інший порядок захисту цих прав;

3) додержання законів, що стосуються економічних, міжнаціональних відносин, охорони навколишнього середовища, митниці та зовнішньоекономічної діяльності.

При цьому перевірка виконання законів проводиться за заявами та іншими повідомленнями про порушення законності, що вимагають прокурорського реагування, а за наявності приводів - також з власної ініціативи прокурора.

Повноваження прокурора при здійсненні прокурорського нагляду за додержанням і застосуванням законів визначені ст.20 Закону №1789-XII, якою встановлено, що при виявленні порушень закону прокурор у межах своєї компетенції має право: вносити подання; у встановленому законом порядку ініціювати притягнення особи до дисциплінарної, адміністративної відповідальності, складати протокол про адміністративне правопорушення та починати досудове розслідування; звертатися до суду в передбачених законом випадках.

За змістом ч.5 ст.23 Закону №1789-XII, прокурор може звернутися до суду щодо:

визнання незаконним нормативно-правового акта відповідного органу повністю чи в окремій його частині;

визнання протиправним рішення чи окремих його положень і щодо скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень;

визнання протиправними дій чи бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії або утриматися від вчинення певних дій.

Реалізація цього права прокурором можлива виключно за наслідками здійсненої ним перевірки у порядку ст.ст. 21, 23 Закону №1789-XII.

Таким чином, прокурор може бути позивачем у адміністративній справі у випадку, визначеному частиною п'ятою статті 23 Закону №1789-XII.

В інших випадках прокурор при зверненні до суду здійснює представницькі функції, а тому в позовній заяві повинен визначити підстави представництва у суді інтересів громадянина або держави, особу чи орган, які представляє.

Водночас статтею 36-1 Закону №1789-XII встановлено, що представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави.

За наявності підстав, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті, з метою представництва громадянина або держави прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом: звертатися до суду з позовами (заявами, поданнями); вступати у справу, порушену за позовами (заявами, поданнями) інших осіб, на будь-якому етапі розгляду; ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; брати участь у розгляді справ.

Обираючи форму представництва, передбачену частиною п'ятою цієї статті, прокурор визначає, в чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави чи громадянина, обґрунтовує необхідність їх захисту.

У Рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) зазначено, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

В інформаційному листі Вищого адміністративного суду України від 11 вересня 2013 року № 1237/12/13-13 "Щодо застосування положень Закону України "Про прокуратуру" зазначено наступне: "Аналіз абзацу другого частини другої статті 60 КАС України дозволяє дійти висновку, що відсутність у позовній заяві інформації про зміст порушення інтересів держави, наявності чи відсутності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є недоліком позовної заяви та підставою для залишення такої позовної заяви без руху.".

Судом з'ясовано, що при зверненні до суду із даним позовом прокурор не визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах чи його відсутність, що давало б йому підстави для набуття процесуального статусу позивача.

Крім того, прокурором взагалі не мотивовано зміст порушення інтересів держави оскарженим рішенням та необхідність їх захисту.

Згідно із ст.ст.106, 107 КАС України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, прокурором не в повному обсязі виконано ці вимоги процесуального закону, а також вимоги ст.60 КАС України і ст.36-1 Закону України "Про прокуратуру".

Згідно із ч.1 ст.108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Про можливість залишення без руху позовної заяви після відкриття провадження на стадії розгляду справи по суті свідчить зміст п.7 ч.1 ст.155 КАС України, згідно якої суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статті 106 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 107, 160, 165 КАС України, суд -

ухвалив:

Позовну заяву прокурора м. Нова Каховка до виконавчого комітету Новокаховської міської ради про скасування п.1 рішення від 23.12.2014р. №459 «Про забезпечення чистоти і порядку на прилеглій до КП «Новокаховський міський ринок» території» - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків до 27 березня 2015 р.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 2-а-821/345/15-а та зазначенням прізвища судді.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Пекний А.С.