Справа № 826/19660/14
Суддя: Файдюк В.В.
Дата ухвалення: 2015-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

10 березня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Чаку Є.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 січня 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лонстар" до Київської регіональної митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення № КТ-113-2014 від 10 вересня 2014 року, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 січня 2015 року адміністративний позов ТОВ "Лонстар" до Київської регіональної митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення № КТ-113-2014 від 10 вересня 2014 року - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Київської регіональної митниці Державної митної служби України № КТ-113-2014 від 10 вересня 2014 року.

Не погоджуючись з зазначеною постановою, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою в якій її скасувати та ухвалити нову, якою відмовити в задоволенні позову.

Разом з апеляційною скаргою митний орган подав клопотання про заміну сторони.

Відповідно до Указу Президента України від 18 березня 2013 року № 141/2013 «Про Міністерство доходів і зборів України» та постанови Кабінету Міністрів України від 20 березня 2013 року № 229 «Про утворення територіальних органів Міністерства доходів і зборів» та Положення про Київську міжрегіональну митницю Міністерства доходів та зборів України від 17 квітня 2013 року № 70 створено Київську міжрегіональну митницю Міндоходів як територіальний орган Міністерства доходів і зборів України та реорганізовано Київську регіональну митницю Державної митної служби України шляхом приєднання до Київської міжрегіональної митниці Міндоходів.

Правонаступником Київської регіональної митниці визначено Київську міжрегіональну митницю Міндоходів.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 06 серпня 2014 року №311 «Про утворення територіальних органів Державної фіскальної служби та визнання такими, що втратили чинність, деяких актів Кабінету Міністрів України», створено Київську міську митницю ДФС як територіальний орган ДФС України та реорганізовано Київську міжрегіональну митницю Міндоходів шляхом приєднання до Київської міської митниці ДФС.

Правонаступником Київської міжрегіональної митниці Міндоходів визначено Київську міську митницю ДФС.

На підставі вищевикладеного та керуючись Кодексом адміністративного судочинства України колегія суддів вважає за необхіжне замінити сторону відповідача на Київську міську митницю ДФС.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 15 квітня 2014 року між ТОВ «ЛОНСТАР» (Покупець), з одного боку, та «WENZHOU GEZHI IMPORT AND EXPORT CO., LTD» (Китай Продавець), з іншого боку, було укладено Контракт №4877WG на поставку Товарів (далі - Контракт№4877WG).

28 травня 2014 року відповідно до інвойсу № WG2400 позивач придбав та імпортував товар, зокрема: «посуд та прибори столові або кухонні з кераміки» за кодом УКТЗЕД : кружки в упаковці - 4559 шт.; набір посуду в упаковці кружка + ведмедик - 1680 шт.

З метою митного оформлення товару, отриманого на виконання умов зовнішньоекономічного контракту, 27 серпня 2014 року позивачем було подано до митного органу такі документи: митну декларацію від 27 серпня 2014 року № 100250002/4/067885; прайс-лист від 10 травня 2014 року № 10; Інвойс № WG 2400 від 28 травня 2014 року; пакувальний лист до інвойсу № WG 2400 від 28 травня 2014 року; контракт № 4877 WG від 15 травня 2014 року; міжнародна товарно-транспортна накладна № 587647649 та СМR № 5950.

Згідно МД від 27 серпня 2014 року №100250002/2014/067885 товар № 8 було заявлено у гр. 31, як: «Посуд та прибори столові або кухонні з кераміки: Кружки в упаковці - 4559 рсs/шт. - в 70 уп.; Набори посуду в упаковці: кружка + ложка -1584 рсs/шт. - в 33 уп.; Кружка + ведмедик - 1680 рсs/шт. - в 28 уп.; Тарілка + ложка - 480 рсs/шт. - в 10 уп., країна виробництва - СN, виробник - «WENZHOU GEZHI IMPORT AND EXPORT CO., LTD» за кодом 6912 00 90 00 згідно з УКТЗЕД.

У зв'язку з поданням цієї вантажно-митної декларації та виникненням спірного питання правильності класифікації та кодування товару, 26 серпня 2014 року Актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №500060702/2014/006349 було відібрано зразки товару з метою проведення експертизи.

28 серпня 2014 року позивачем, в порядку статті 82 Митного кодексу України подано тимчасову декларацію № 100250002/2014/067926. За нею товар був випущено у вільний обіг.

28 серпня 2014 року для встановлення коду товару митним органом було направлено Запит до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень про проведення досліджень зразків товару від 28 серпня 2014 року №100250000/113 за вх. №28445/5-ЕП.

Висновком експерта СЛПЕД від 08 вересня 2014 року № 171 встановлено, що зразок 1, зазначений на маркувальній етикетці як «Кружка», та зразок 3, зазначений на маркувальній етикетці як «Кружка + ведмедик», ідентифіковано як посуд столовий, глазурований, виготовлений з кераміки. Визначені показники матеріалу зразків характерні для фарфору. Зразок 2, зазначений на маркувальній етикетці як «Кружка + ложка» ідентифіковано як посуд столовий, глазурований, виготовлений з кам'яної кераміки. Зразок 4, зазначений на маркувальній етикетці як «Тарілка + ложка», ідентифіковано як посуд столовий, глазурований, виготовлений відповідно тарілка з фаянсу або тонкої кераміки, ложка з кам'яної кераміки. Визначені показники білизни та водопоглинання матеріалу зразків 1 «Кружка» та 3 «Кружка + ведмедик» характерні для фарфору (Результати досліджень - пункт 9.3. Висновку експерта).

За результатами досліджень СЛПЕД встановлено, що кружки в упаковці-4559 рсв/шт. та кружка + ведмедик - 1680 рсs/шт. виготовлені з фарфору товари, відповідно до ОПІ 1,3(b) та 6, класифіковано за кодом 6911 10 00 00 згідно з УКТЗЕД, як «Посуд та прибори столові або кухонні з фарфору».

На підставі вищезазначених висновків Київською міжрегіональною митницею Міндоходів було прийнято рішення про визначення коду товару від 10 вересня 2014 року №КТ-113-2014 у відповідності до вимог УКТЗЕД та з урахуванням характеристик товару.

У зв'язку із прийнятим рішенням відповідача в позивача виник обов'язок сплачувати митний платіж за ставкою 35,6 %, а не як було задекларовано позивачем за ставкою 5%.

Не погоджуючись з таким рішенням митного органу позивач звернувся до адміністративного суду та просив визнати протиправним та скасувати рішення Київської регіональної митниці про визначення коду товару.

Відповідно до положень статті 82 МК України - якщо декларант з поважних причин, перелік яких визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі митної справи, не може здійснити у повному обсязі декларування товарів і транспортних засобів, які ввозяться на митну територію України, безпосередньо під час переміщення їх через митний кордон України (крім товарів, які переміщуються транзитом через територію України), такі товари можуть бути випущені у вільний обіг у спрощеному порядку після подання митному органу тимчасової чи неповної декларації та під зобов'язання про подання митної декларації, заповненої у звичайному порядку не пізніше ніж через 30 днів з дня випуску товарів у вільний обіг.

Відповідно до п.п. «г» п. 2.1. Порядку застосування тимчасової та неповної декларацій відповідно до митного режиму імпорту (при випуску у вільний обіг), затвердженого наказом Держаної митної служби України від 30 грудня 2003 року № 932 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 січня 2004 року за № 66/8665 - до зазначених вище поважних причин належить виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до ч.ч. 1-3 статті 318 МК України, митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Згідно зі статтею 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно з п. п. 9, 10 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30 травня 2012 року, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

З метою проведення експертного дослідження, відповідачем було взято проби і зразки спірного товару, що підтверджується актом від 28 серпня 2014 року, за результатами якого митним органом отримано висновок служби досліджень хімічної та промислової продукції від 08 вересня 2014 року № 171.

З урахуванням висновку № 171, митним органом прийнято рішення про визначення коду товару від 10 вересня 2014 року № КТ-113-2014, за яким код спірного товару змінено, а саме: кружки в упаковці - 4559 шт.; набір посуду в упаковці кружка + ведмедик - 1680 шт. змінено на код УКТЗЕД 6911 10 00 00 «посуд та прибори столові або кухонні з фарфору» кружки в упаковці - 4559 шт.; набір посуду в упаковці кружка + ведмедик - 1680 шт.

Між тим, 06 жовтня 2014 року позивач звернувся з листом до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів та повідомив, що ТОВ «ЛОНСТАР» не погоджується з висновком досліджень зразків від 08 вересня 2014 року № 171 і просить не знищувати контрольний зразок та повернути його для звернення до суду.

06 жовтня 2014 року представник ТОВ «ЛОНСТАР» звернувся до ДП «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів (ДП «Укрметртестстандарт») для проведення випробувань Товару щодо якого відповідачем було прийняте рішення про визначення коду товару від 10 вересня 2014 року №КТ-113-2014.

ДП «Укрметртестстандарт», що акредитовано Національним агентством з акредитації України на відповідність ДСТУ/ISO/ІЕС 17025:2006 (атестат акредитації №2Н677 від 29 червня 2014 року), було проведено дослідження та надано протокол випробувань виробів від 08 жовтня 2014 року № 9605-9606/14-в, в якому зазначено, що водопоглинання досліджуваних зразків становить не більше 12%, і що товар за своїми показниками відноситься до Виробів фаянсових (ГОСТ 28391-89 «Изделия фаянсовые. Технические условия».

На підставі результатів проведених випробувань ДП «Укрметртестстандарт», позивач листом від 27 жовтня 2014 року звернувся до Міністерства доходів і зборів України та лабораторії відповідача в якому зазначив, що не погоджується з висновками досліджень зразків від 08 вересня 2014 року № 171 та рішенням відповідача про визначення коду товару від 10 вересня 2014 року № КТ-113-2014 та просив повторно провести дослідження контрольного зразка та надав копію протоколу випробувань виробів ДП «Укрметртестстандарт».

Висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів від 06 листопада 2014 року № 141 за своїми висновками був ідентичний до Висновку від 08 вересня 2014 року № 171, без урахування висновків, які були ДП «Укрметртестстандарт».

Згідно зі статтежю 68 МК України, ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з п. 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 428 від 21 травня 2012 року, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Відповідно до преамбули Закону України "Про Митний тариф України", митний тариф України - це систематизований згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2013 року № 428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого. Пунктом 2 вищевказаної постанови зазначено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Згідно Порядку заповнення митних декларацій, у графі 33 МД код товару згідно з УКТЗЕД може зазначатися на вибір декларанта на рівні перших чотирьох знаків у періодичній МД, якщо товарна позиція згідно з УКТЗЕД, в якій класифікується товар, не включає товарів, на які встановлено вивізне (експортне) мито, та зазначення коду товару в такій кількості знаків дозволяє перевірити дотримання вимог законодавства щодо заходів нетарифного регулювання.

Відповідно до статті 313 МК України - митні органи класифікують товари, тобто відносять товари до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими для підприємств та громадян.

Відповідно до Порядку митного контролю й митного оформлення товарів із застосуванням вантажної митної декларації, затвердженого наказом Державної митної служби України від 20 квітня 2005 року № 314 - працівники митної служби здійснюють вичерпний перелік дій щодо прийняття вантажної митної декларації до оформлення та здійснення митного контролю.

При цьому у пункті 17 розділу 3 цього Порядку зазначено, що при митному контролі здійснюється перевірка правильності класифікації та кодування товарів згідно з поданими документами.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизначного цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила.

Відповідно до п. 6 Правил - для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідно до митної декларації №100250001/2014/067885, позивачем заявлено до митного оформлення товар «посуд та прибори столові або кухонні з кераміки» за кодом 691200900 згідно з УКТЗЕД.

Класифікацію виробів з каменю, гіпсу, цементу, азбесту, слюди або аналогічних матеріалів; керамічні вироби; скло та вироби із скла (групи 68 - 70) наведено в одноіменному розділу ХІІІ Митного тарифу, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України".

Згідно з Наказом від 14 січня 2014 року № 15 Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності визначено, що до групи 69 включаються тільки керамічні вироби, піддані випалюванню після формування.

В спірному випадку існують товарні позиції 6911 «Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з фарфору» та 6912 «Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з кераміки, крім фарфорових».

Посуд та прибори столові, кухонні, інші господарські і туалетні вироби включаються до товарної позиції 6911, якщо вони виготовлені з фарфору, і до товарної позиції 6912, якщо вони виготовлені з інших видів кераміки, таких як кам'яна кераміка, фаянс, імітація фарфору.

Для віднесення товару до певного коду УКТЗЕД, товар має відповідати опису, який надається у поясненнях до УКТЗЕД.

У поясненнях до УКТ ЗЕД визначені наступне описання виробів з фарфору - твердий фарфор, м'який фарфор, бісквітний фарфор (включаючи пароський) та кістяний фарфор. Усі ці керамічні вироби майже суцільно оскляніли, відрізняються міцністю і практично непроникні (навіть якщо неглазуровані). Це вироби білого кольору або штучно забарвлені, напівпрозорі (якщо не мають велику товщину стінок) та резонувальні.

Пористі керамічні вироби, непрозорі, на відміну від фарфору (тобто фарфор є непористим, прозорим, таким що майже не пропускає рідину), пропускають рідину, металеві предмети без великих зусиль залишають подряпини на їхній поверхні, на зламі вони прилипають до язика.

З протоколу випробувань виробів від 08 жовтня 2014 року № 9605-9606/14-в ДП «Укрметртестстандарт» вбачається, що спірний товар має водопоглинання не більше 12%, що є характерним для фаянсових виробів, а не фарфорових, які практично непроникні.

Крім того, з листа постачальника/виробника «WENZHOU GEZHI IMPORT AND EXPORT CO., LTD» Контракт №4877WG від 06 жовтня 2014 року вбачається, що виробник не виробляє посуд з фарфору.

Враховуючи наведене, беручи до уваги опис та призначення представленого позивачем до митного оформлення товару, а також експертні висновки, суд вважає правильним код товару, визначений товариством.

Колегія суддів зазначає, що відповідач не довів порушення діючого законодавства з боку позивача при декларуванні наведеного вище товару та не довів наявності підстав для зміни коду товару, що ввозиться позивачем, спірне рішення в даному випадку не враховує всіх обставин, які мали значення у зв'язку з прийняттям спірного рішення, не відповідає наведеним вище нормам законодавства та встановленим судом обставинам, а отже вірним є рішення суду першої інстанції про задоволення позову шляхом визнання протиправним та скасування спірного рішення про визначення коду товару, що зумовлює право позивача здійснити надалі, подавши ВМД, митне оформлення товарів за кодом, визначеним ним при зверненні до митного органу з приводу митного оформлення вищезазначених товарів.

Таким чином, вірним є рішення суду першої інстанції про задоволення даного адміністративного позову.

Отже при винесенні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

Відповідно до статті 200 КАС України - суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 січня 2015 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 254 КАС України та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтею 212 КАС України.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Файдюк В.В.

Судді: Мєзєнцев Є.І.

Чаку Є.В.