Справа № 806/3875/14
Суддя: Сичова Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2015-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2015 року Житомир справа № 806/3875/14

час прийняття: 12 год. 25 хв. категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сичової О.П., суддів: Попової О.Г, Капинос О.В.,

за участі секретаря Костарчук О.В.,

за участі представника позивача ОСОБА_2,

за участі представника відповідача Романова С.В.,

за участю представників третьої особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_6 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України за участю третьої особи ОСОБА_7 про визнання незаконним та скасування припису №107 від 17.02.2014 р.,

встановив:

ОСОБА_6 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з вказаним позовом, в якому просив визнати незаконним та скасувати припис головного державного інспектора контролю за будівництвом об'єктів, якістю будівельних матеріалів та державного ринкового нагляду по Південному регіону інспекції ДАБК у Житомирській області Коровченко Сергія Миколайовича №107 від 17.02.2014 р.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що спірним приписом інспектор контролю за будівництвом об'єктів, якістю будівельних матеріалів та державного ринкового нагляду по Південному регіону інспекції ДАБК у Житомирській області Коровченко Сергій Миколайович вимагає демонтувати зведену будівлю під житло з вбудованими господарськими приміщеннями по АДРЕСА_1. Вважає, що вказаний припис винесений незаконно, оскільки посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час видання обов'язкових для виконання приписів не мають повноважень вимагати демонтувати зведену будівлю так як порядок знесення самочинно збудованих об'єктів визначений ст.38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 15.01.2015 року замінено первинного відповідача у справі Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області її правонаступником - Державною архітектурно-будівельною інспекцією України.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив, просив в його задоволенні відмовити.

Представники третьої особи в судовому засіданні просили в задоволенні позову відмовити.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази по справі, колегія суддів вважає, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого указом Президента України №439/2011 від 08.04.2011 року (далі - Положення), Держархбудінспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, зокрема, здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань (п.3 Положення).

Держархбудінспекція України відповідно до покладених на неї завдань, окрім іншого, здійснює державний контроль за дотриманням фізичними та юридичними особами державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, перепланування та реконструкції (дообладнання) житлового фонду та будівель громадського призначення, а також здійснює контроль за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства у сферах містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил, у сфері житлово-комунального господарства (п.п.8, 10 п.4 Положення).

В той же час, Держархбудінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку видавати обов'язкові до виконання приписи щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, а також здійснювати претензійно-позовну роботу, звертатися до суду з позовами щодо захисту своїх прав та законних інтересів, а також інтересів держави з питань державного архітектурно-будівельного контролю та контролю у сфері житлово-комунального господарства (п.п.6, 18 п.5 Положення).

Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи (п.6 Положення).

Статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державним архітектурно-будівельним контролем є сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, Інспекція є суб'єктом владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує повноваження, надані йому Положенням, а також Законом України "Про архітектурну діяльність" та Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Поряд з тим, сама процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил визначається Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок).

Так, за змістом пункту 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки, окрім іншого, є виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.11 Порядку).

В свою чергу, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (п.14 Порядку).

Згідно пункту 16 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.18 Порядку).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (п.21 Порядку).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку (п.19 Порядку).

Встановлено, що 26 липня 2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області винесено припис №44, яким зобов'язано ОСОБА_6 усунути порушення, а саме: останнім самовільно проведено по АДРЕСА_1 будівництво будівлі під житло з вбудованими господарськими приміщеннями без відповідних дозвільних документів, шляхом оформлення дозвільної документації з будівництва вказаного об'єкта, термін виконання 6 місяців (до 25.01.2014 року) (а.с.43).

17 лютого 2014 року відповідно до направлення на здійснення позапланової перевірки (а.с.7), на підставі заяви ОСОБА_7 від 04.02.2014 року та з метою перевірки виконання припису інспекції ДАБК у Житомирській області №44 від 26.07.2013 року, головним державним інспектором контролю за будівництвом об'єктів, якістю будівельних матеріалів та державного ринкового нагляду по Південному регіону інспекції ДАБК у Житомирській області ОСОБА_8 було здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва будівлі під житло з вбудованими господарськими приміщеннями по АДРЕСА_1

За результатом перевірки встановлено, що по АДРЕСА_1 ОСОБА_6 самовільно проведено будівництво будівлі під житло з вбудованими господарськими приміщеннями без відповідних дозвільних документів на виконання будівельних робіт (відсутнє повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозвіл на виконання будівельних робіт), що є порушенням вимог. ст.ст.28, 29 Закону України "Про планування і забудову територій", вимог ст.31, п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та вимог ч.2 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466. Відстань між існуючим житловим будинком громадянки ОСОБА_7 та спорудженою будівлею складає 2,5 м., що порушує санітарні і протипожежні вимоги ДБН 360-92**: п.3.25а*, табл.3.2а та табл.1 додатка 3.1. Також за результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_6 не виконав вимоги припису інспекції ДАБК у Житомирській області №44 від 26.07.2013 року, а саме не оформив дозвільну документацію на будівництво ( не отримав будівельний паспорт забудови земельної ділянки та не подав повідомлення про початок будівельних робіт до інспекції ДАБК у Житомирській області), чим порушив вимоги ч.4 п.3-а ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та вимоги п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553. Наведене безпосередньо знайшло своє відображення у складеному відповідачем акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 17.02.2014 року (а.с.8).

17 лютого 2014 року на підставі зазначеного акту перевірки, Інспекцією було винесено припис №107, яким зобов'язано позивача усунути порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме зобов'язано ОСОБА_6 демонтувати зведену будівлю під житло з вбудованими господарськими приміщеннями по АДРЕСА_1 до 17.05.2014 року.

Відповідно до ст. 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" усі об'єкти будівництва за складністю архітектурно-будівельного рішення та/або інженерного обладнання поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Стаття 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", про порушення позивачем вимог якої зазначено в акті перевірки , містить перелік дій, після виконання яких замовник має право виконувати будівельні роботи (ч. 1 ст. 34 Закону). Це можливо після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції України або її територіальному органу (далі - інспекції державного архітектурно-будівельного контролю) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до ч. 5 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ч. 1, 2 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України. Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до IV і V категорій складності, здійснюється на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Форма акта готовності об'єкта до експлуатації, форма сертифіката, порядок його видачі, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України. Акт готовності об'єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об'єкт застрахований).

Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється (ч. 8 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Встановлені відповідачем при проведенні перевірки 17.02.2014 року порушення вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» знайшли своє підтвердження, оскільки у судовому засіданні представником позивача наявність на момент перевірки дозвільної документації на будівництво не доведена.

Колегією суддів також враховано, що припис інспекції ДАБК у Житомирській області №44 від 26.07.2013 року, за результатом перевірки якого було винесено спірний припис, позивачем в судовому порядку не оскаржено.

Водночас колегія суддів вважає безпідставним твердження позивача стосовно того, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час видання обов'язкових для виконання приписів не мають повноважень вимагати демонтувати зведену будівлю, з огляду на наступне.

Статтею 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат пов'язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. Замовником робіт із знесення зазначеного об'єкта є орган державного архітектурно-будівельного контролю, за позовом якого прийнято відповідне рішення суду. Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об'єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Колегія суддів також зазначає, що незалежно від того, яке саме з формулювань вимоги було б обрано контролюючим органом у винесеному приписі, їх суть полягає в одному й тому, а саме в усуненні відповідачем допущених порушень законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яке виразилось у самовільному проведенню по АДРЕСА_1 будівництва будівлі під житло з вбудованими господарськими приміщеннями без відповідних дозвільних документів, які надають право на таке будівництво. При цьому, суд звертає увагу, що відповідачем не заперечується факт самочинного будування ним спірного об'єкту. Таким чином, вимоги припису Інспекції, є такими що повністю відповідають нормам законодавства, яким врегульовуються спірні правовідносини.

Статтею 69 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та інших представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі.

Згідно приписів статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Беручи до уваги той факт, що під час розгляду справи відповідачем не надано жодного доказу неправомірності винесення спірного припису, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись статтями 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

постановив:

В задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку, визначеному статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя О.П. Сичова

Судді О.Г. Попова,

О.В. Капинос

Повний текст постанови виготовлено: 10 березня 2015 р.