Справа № 826/19622/14
Суддя: Кобилянський К.М.
Дата ухвалення: 2015-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

23 лютого 2015 року 15:49 № 826/19622/14

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кобилянського К.М, розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Базальт Строй»
до Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві
про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Базальт Строй» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві, у якій просить суд:

- визнати неправомірними дії Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві по проведенню зустрічної звірки ТОВ «Базальт Строй» щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.07.2014 по 31.07.2014;

- визнати протиправними дії Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві, які полягають в зміні в електронній базі даних Автоматизована інформаційна система «Податковий блок» показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ, які задекларовані ТОВ «Базальт Строй» за період 01.07.2014 по 31.07.2014, на підставі акта від 01.09.2014 №2647 /26-5522-13/38979094;

- зобов'язати Державну податкову інспекцію у Печерському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві відобразити в електронній базі даних Автоматизована інформаційна система «Податковий блок» показники податкових зобов'язань та податкового кредиту, задекларованих ТОВ «Базальт Строй» за період 01.07.2014 по 31.07.2014 та які були змінені на підставі акта від 01.09.2014 №2647/26-55-22-13/38979094.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідач всупереч вимог податкового законодавства протиправно провів зустрічну звірку, за результатами якої склав акт 01.09.2014 №2647/26-55-22-13/38979094 про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Базальт Строй». Позивач зазначив, що відповідач всупереч вимог податкового законодавства протиправно вніс до Аналітично-інформаційної системи «Податковий блок», зміни податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ ТОВ «Базальт Строй» на підставі акта №2647/26-55-22-13/38979094 від 01.09.2014. Просив задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав. Посилався на те, що за результатами здійснення заходів для проведення зустрічних звірок ТОВ «Базальт Строй», було встановлено відсутність його за юридичною адресою, про що і було зазначено в акті №2647/26-55-22-13/38979094 про неможливість проведення зустрічної звірки. Посилався на те, що обставини, викладені в зазначеному акті про відповідають фактичним обставинам справи, а оскаржувані дії вчинені у відповідності до вимог законодавства та не порушують права та інтереси ТОВ «Базальт Строй».

Суд викликав в судове засідання 17.02.2015 в якості свідків директора ТОВ «Базальт Строй» ОСОБА_1, та директора ТОВ «Київ Бізнес Ріелті» ОСОБА_3, з яким позивач уклав договір суборенди нежитлових приміщень, однак вони у судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомив.

Від позивача 17.02.2014 надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника.

Згідно з частиною 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Суд, встановивши відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, керуючись частиною 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалив розглядати справу у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ТОВ «Базальт Строй», зареєстровано як юридичну особу 15.11.2013, номер запису про проведення державної реєстрації - 0051943, .

Згідно даних Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України станом на дату проведення звірки ТОВ «Базальт Строй» зареєстроване за адресою м. Київ, вул. Залізничне Шосе, буд. 25.

Позивач перебуває на податковому обліку у ДПІ у Печерському районі ГУ Міндоходів у м. Києві.

01.09.2014 відповідач склав акт №1940/26-55-22-13/38979094 про неможливість вручення запиту від 01.09.2014 №42641/10/26-55-22-13-10 про надання письмових пояснень та їх документального підтвердження ТОВ «Базальт Строй» у зв'язку з відсутністю останнього за податковою адресою.

У зв'язку з відсутністю позивача за податковою адресою, відповідач склав акт №2647/26-55-22-13/38979094 від 01.09.2014 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Базальт Строй» щодо підтвердження господарських відносин платниками податків за період з 01.07.2014 по 31.01.2014» (далі - акт №2647/26-55-22-13/38979094).

Позивач, вважаючи протиправними дії відповідача по проведенню зустрічної звірки, результати якої оформлені актом №2647/26-55-22-13/38979094, а також дії відповідача, які полягають у зміні в Аналітично-інформаційній системі «Податковий блок» на підставі даного акта показників податкових зобов'язань та податкового кредиту, оскаржив їх до суду та просив зобов'язати відповідача відобразити показники податкових зобов'язань та податкового кредиту, які були змінені.

Оцінивши за правилами статті 86 Кодексу адміністративного судочинства України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що позов не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Вирішуючи питання щодо правомірності проведення зустрічної звірки позивача, суд враховує наступне.

Згідно з підпунктом 62.1.3 пункту 62.1, статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до пункту 73.5 статті 73 Податкового кодексу України, з метою отримання податкової інформації контролюючі органи мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків.

Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється контролюючими органами з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

У відповідності до пункту 4.4 розділу 4 Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджених наказом Державної податкової адміністрації України №236 від 22.04.2011, у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, реєструє його у Журналі реєстрації довідок про результати проведення зустрічної звірки (актів про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, неявки для підписання, відмови від писання Довідки про результати проведення зустрічної звірки) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України.

З правового аналізу вищенаведених норм законодавства слідує, що дії з проведення зустрічних звірок є лише процедурним заходом зі збору податковим органом інформації щодо дотримання платником податкового законодавства у рамках податкового контролю.

Відповідно до положень статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльністю його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Таким чином, у контексті наведених приписів до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, оскільки підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб'єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод. Однак обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є об'єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Оскільки дії контролюючого органу з проведення зустрічної звірки та складання акта про неможливість проведення зустрічної звірки не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов'язків, та враховуючи, що податковий орган має законодавчо визначене право на проведення зустрічних звірок, то дії по проведенню зустрічної звірки не можуть вважатись протиправними.

Аналогічну правову позицію викладено в судових рішеннях Вищого адміністративного суду України від 10.12.2014 №К/800/53488/14, 11.12.2014 №К/800/51948/14, від 27.11.2014 №К/800/36464/14, 29.10.2014 №К/800/44767/14, від 18.09.2014 №К/800/40107/14.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що підстави для задоволення позовних вимог в частині щодо визнання протиправними дій відповідача по проведенню зустрічної звірки, за результатами якої складено акт №2647/26-55-22-13/38979094 відсутні.

Стосовно позовних вимог щодо визнання протиправними дій відповідача, які полягають в зміні в електронній базі даних Автоматизована інформаційна система «Податковий блок» показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ, які задекларовані ТОВ «Базальт Строй» за період 01.07.2014 по 31.07.2014, на підставі акта від 01.09.2014 №2647/26-5522-13/38979094 та зобов'язання відповідача відобразити в електронній базі даних Автоматизована інформаційна система «Податковий блок» показники податкових зобов'язань та податкового кредиту, задекларованих ТОВ «Базальт Строй» за період 01.07.2014 по 31.07.2014 та які були змінені на підставі акта від 01.09.2014 №2647/26-55-22-13/38979094, суд зазначає наступне.

Відповідно статті 16 Закону України «Про інформацію» податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб'єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податкового кодексу України.

Статтею 71 Податкового кодексу України визначено, що інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності державної податкової служби - комплекс заходів із збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання органами державної податкової служби покладених на них функцій та завдань

Згідно з положеннями статей 72, 74 Податкового кодексу України, для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності державної податкової служби використовується інформація, що надійшла, зокрема, від платників податків, податкових агентів, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, Національного банку України, банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків; органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів, підрозділів податкової служби та митних органів - за результатами податкового контролю, податкова інформація, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.

На час звернення позивача до суду із адміністративним позовом, чинними є Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця, затверджені наказом Міністерства доходів і зборів України №165 від 14.06.2013 (далі - Методичні рекомендації №165).

Згідно з пунктом 1.1 Методичних рекомендацій №165, вони були запроваджені в органах Міністерства доходів і зборів України з метою поліпшення адміністрування податків, повноти декларування податкових зобов'язань в умовах впровадження спеціального програмного забезпечення для удосконалення діючих процедур проведення камеральних перевірок, що покращить якість матеріалів перевірок та сприятиме зменшенню термінів їх проведення.

В пункті 1.3 Методичних рекомендацій №165 визначено, що під час реалізації Методичних рекомендацій використовуються такі програмні продукти: підсистеми інформаційної системи «Податковий блок» - «Реєстрація ПП», «Обробка податкової звітності та платежів», «Податковий аудит», «Аналітична система», «Облік платежів»; єдиний реєстр податкових накладних; АРМ «Митниця»; підсистема «Реєстрація та облік РРО та книг обліку розрахункових операцій АІС «Реєстри платників податків».

Єдина система «Податковий блок» та її підсистеми є програмними продуктами, створеними для використання органами Державної податкової служби для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі.

Внесення до інформаційно-аналітичних систем податкової інформації, незалежно від її позитивного чи негативного змісту, перевірка цієї інформації, є обов'язком податкового органу.

Автоматизована система створена для службового користування, у зв'язку з чим наявні в ній відомості не можуть порушувати прав та інтересів позивача, оскільки рішенням, яке впливає на права платника податків є саме податкове-повідомлення рішення, а не акт або довідка.

Таким чином, внесення відповідачем змін до відомостей автоматизованої інформаційної системи «Податковий блок» про результати звірки не є діями, що порушують права платника податків.

Отже, акт про неможливість проведення зустрічної звірки не є актом, який встановлює, змінює або скасовує норми права чи породжує права та обов'язки суб'єкта, якому він адресований. Даний акт фіксує встановлення певних фактів, цей документ не є рішенням суб'єкта владних повноважень, не тягне по відношенню до позивача жодних юридичних наслідків.

Таким чином, використання відповідачем акта при проведенні та оформленні результатів зустрічних звірок, а також внесення даних за результатами зустрічних звірок до баз даних, наявних в розпорядженні контролюючого органу є правом податкового органу.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що відповідач при проведенні вказаних вище дій реалізував функції контролюючого органу на виконання вимог чинного законодавства, у зв'язку з чим відсутні підстави вважати, що вищезазначені дії відповідача вчинені з порушенням норм чинного законодавства та з перевищенням компетенції, що є підставою для відмови в задоволенні позову.

Аналогічна правова позиція викладена в рішеннях Київського апеляційного адміністративного суду у справах №826/19684/13-а, №826/3250/14, №826/20064/13-а, №826/15650/13-а.

Крім того, ТОВ «Базальт Строй» на вимогу суду не надало первинних документів на підтвердження задекларованих показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість, які були протиправно, на думку позивача, змінені відповідачем.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду України від 09.12.2014 №21-511а14 (ЄДРСР 42202884), включення суб'єктом владних повноважень до бази даних інформації про таку перевірку не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. Виходячи із системного тлумачення статей 71, 72, 74 Податкового кодексу України колегія суддів Судової плати в адміністративних справах Верховного Суду України дійшла такого правового висновку: для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла за результатами податкового контролю і не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправними дій відповідача щодо зміни в Аналітично-інформаційній системі «Податковий блок» показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ позивача, а також зобов'язання відповідача відобразити з Аналітично-інформаційної системи «Податковий блок» показники, змінені на підставі акта №2647/26-55-22-13/38979094.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оцінивши докази, наявні в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає адміністративний позов ТОВ «Базальт Строй» необґрунтованим та дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення.

Керуючись статтями 69-71, 94, 160-163, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «Базальт Строй» відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя К.М. Кобилянський