Справа № 489/9462/14-а
Суддя: Спінчевська Н. А.
Дата ухвалення: 2015-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 2-а/489/51/15
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 лютого 2015 року Ленінський районний суд м.Миколаєва у складі: головуючого - судді Спінчевської Н.А.,

при секретарі - Ковальовій С.В.,

за участю представника позивачки ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2014 року ОСОБА_2 звернулася до суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Позивачка вказує на, те що 20 листопада 2014 року її було притягнено до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення відповідно до ч. 5 ст.. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн. за невиконання вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

З даною постановою вона не згодна, оскільки при винесенні постанови були порушені її права, передбачені ст. 268 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення розглянули за її відсутності. Вказувала на те, що ремонті роботи проводилися ОСОБА_3, яка є членом її сім'ї та постійно проживає в будинку, позивач помилково вважає, що ремонтні роботи з заміни покрівлі даху житлового будинку є реконструкцією. Крім того, відповідач допустив чисельні порушення під час проведення перевірки та порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, просила суд скасувати постанову № 10 від 20 листопада 2014 року про накладення адміністративного стягнення та поновити пропущений нею строк на оскарження даної постанови.

Представник позивачки в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

Позивачка в судове засідання не з'явилася, про час і місце судового розгляду повідомлена судом належним чином.

Представник відповідача в судовому засіданні 13 лютого 2015 року просила в позові відмовити.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, вивчивши і оцінивши в сукупності наявні у справі докази, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

13 листопада 2014 року головними державними інспекторами Інспекційного відділу у м. Миколаєві Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Миколаївській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у присутності довіреної особи ОСОБА_2 - ОСОБА_3 (довіреність № 3343 від 4 листопада 2014 року) на підставі п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року, (звернення ОСОБА_6) проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних норм, стандартів і правил ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1.

Під час перевірки встановлено, що ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 19 жовтня 2005 року належить житловий будинок АДРЕСА_1. За вказаною адресою ОСОБА_2 виконала будівельні роботи з реконструкції покрівлі житлового будинку шляхом заміни покриття на метало-черепицю без отримання необхідних документів, які дають право виконувати такі роботи, що є порушенням вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» - відсутні необхідні інженерно-технічні заходи, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

На момент перевірки будівельні роботи з реконструкції покрівлі не виконуються.

На підставі зазначеної перевірки 13 листопада 2014 року складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1, 5 ст. 96 КУпАП, та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постановою начальника Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Малій К.А. від 20 листопада 2014 року ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн.

Копію постанови, про накладення адміністративного стягнення, як вбачається з матеріалів справи, позивачка отримала поштою 10 грудня 2014 року.

За такого, суд вважає , що строк на оскарження постанови підлягає поновленню як пропущений з поважної причини.

Згідно ст. 254 КУоАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, згідно ст. 62 Конституції України.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачку постановою № 10 від 20 листопада 2014 року притягнуто до адміністративної відповідальності за невиконання вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Копія зазначеної постанови, копія протоколу про адміністративне правопорушення та копія припису позивачкою отримані поштою.

Згідно ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державногоархітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно п. 3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 року № 44, для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

У відповідності до п.3 ДБН В.3.2-2-2009«Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 22 липня 2009 року № 295, реконструкція житлового будинку - перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв'язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників (Закон України "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду"). Капітальний ремонт - ремонт житлового будинку з метою відновлення його ресурсу з заміною за необхідності конструктивних та огороджувальних елементів, систем інженерного обладнання, а також поліпшення його експлуатаційних показників.

Відповдіно п.п. 3.10, 3.11 ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Мінрегіону України від 3 березня 2012 року № 98, чинні з 1 липня 2012 року, реконструкція - перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо).

Реконструкція передбачає збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Капітальний ремонт - сукупність робіт, які передбачають втручання у несучі конструктивні системи при заміні або відновленні конструкцій, інженерних систем та обладнання введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва без зміни їх функціонального призначення та зовнішніх геометричних розмірів у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Враховуючи викладене, проведена заміна покриття покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1 є капітальним ремонтом.

Згідно ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулюваннямістобудівної діяльності".

Судом при розгляді даної справи встановлено, що проведена заміна покриття покрівлі не призвела до тих чи інших негативних наслідків. Відомості про те, що проведені роботи стали наслідком порушення прав чи інтересів інших осіб, в тому числі сусіда позивачки, на підставі заяви якого була проведена перевірка, в матеріалах справи також відсутні.

Що ж стосується інших доводів позивачки, про те, що вона була відсутня за місцем знаходження об'єкту містобудування, а також недотримання строку проведення позапланової перевірки, то суд вважає їх необґрунтованими, оскільки перевірка проводилася в присутності матері позивачки як її представника, про що вона надала довіреність та подала до інспекції заяви про перенесення проведення перевірки.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Таким чином, враховуючи малозначність адміністративного проступку, суд приходить до висновку про можливість застосування до спірних правовідносин ст. 22 КУпАП.

На підставі ч.2 ст. 284 КУпАП слід закрити провадження по даній адміністративній справі.

Керуючись ст.ст.11,14, 104, 122, 159, 160, 161, 163, 167 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити частково.

Звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальностіза вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП за постановою у справі про адміністративне правопорушення від 20 листопада 2014 року на підставі ст. 22 КУпАП.

Провадження по справі за постановою у справі про адміністративне правопорушення від 20 листопада 2014 року - закрити.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Спінчевська