Справа № 810/419/15
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2015-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2015 року 810/419/15

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Балаклицького А.І., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Києві адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доВідділу містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації Київської області
проскасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації Київської області про скасування рішення від 28.11.2014 №1651 про відмову у видачі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки та зобов'язання повторно розглянути заяву позивача про видачу будівельного паспорту на забудову земельної ділянки та видати паспорт на забудову земельної ділянки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відмова у видачі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки є неправомірною, необґрунтованою та такою, що не відповідає п. 2.5 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103, оскільки позивачем подано всі необхідні документи.

Відповідач позов не визнав, подав до суду письмові заперечення, в яких просив суд у задоволенні позову відмовити з тих підстав, що відповідач правомірно відмовив позивачу у видачі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки, оскільки належна позивачу земельна ділянка знаходиться за межами населеного пункту, детальний план якої не розроблявся. Також вказував, що надані позивачем ескізні наміри забудови не в повній мірі відповідали вимогам п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.20111 №103, оскільки не містили фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування. Також, просив суд розглядати справу за його відсутності.

У судове засідання, призначене на 17.02.2015, з'явився представник позивача та подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, якщо всі особи, які беруть участь у справі заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

За таких обставин, судом визнано за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про часткову правомірність заявлених позовних вимог, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 18.11.2014 позивач звернувся до Відділу містобудування та архітектури Бориспільської РДА Київської області з письмовою заявою щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки на території Вишеньківської сільської ради Бориспільського району Київської області.

До заяви були додані документи, а саме: 1) заява на отримання адміністративної послуги; 2) заява на видачу будівельного паспорта; 3) копія договору дарування земельної ділянки та Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що засвідчують право власності на земельну ділянку; 4) копія паспорту та ідентифікаційного номера; 5) топографічний план; 6) ескізні наміри забудови.

Подача позивачем вказаних документів підтверджується описом вхідного пакета документів справи №182 від 18.11.2014.

Рішенням від 27.11.2014 №1651 в.о. начальника Відділу містобудування та архітектури Бориспільської РДА Київської області Лещенко С.О. було повернуто позивачу документи для видачі будівельного паспорта.

В даному рішенні відповідач зазначає, що належна позивачу земельна ділянка знаходиться за межами населеного пункту, на території, на яку не розроблено детальних планів територій, планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Також, відмова відповідача у видачі будівельного паспорту мотивована тим, що в поданому пакеті документів відсутні фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, як того передбачає п.2.1 Порядку, а також наміри забудови не відповідають вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Проте, не погоджуючись із таким рішенням відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту, в свою чергу, детальний план території це містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Приписи ч. 1 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачають, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Положення ч. 1 ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплюють, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Таким чином, факту забудови земельної ділянки передує факт отримання будівельного паспорту.

Як було встановлено судом, позивач, керуючись встановленим правом щодо будівництва будинку на земельній ділянці призначеної для індивідуального садівництва, подав до Відділу містобудування та архітектури Бориспільської РДА Київської області заяву на видачу будівельного паспорта; копію договору дарування земельної ділянки та Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що засвідчують право власності на земельну ділянку; копію паспорту та ідентифікаційного номера; топографічний план; ескізні наміри забудови.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Так, Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 05.07.2011 № 103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103).

Пунктом 1.2 Порядку визначено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно п. 2.1 Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Відповідно до п. 2.3 Порядку №103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Поряд з цим, п. 2.4 Порядку №103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

- неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

В той же час, п. 2.5 Порядку №103 визначено, що повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Таким чином, в силу імперативної вимоги закону, відповідач зобов'язаний у відмові щодо видачі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки навести відповідне обґрунтування в чому саме полягає невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації, навести положення нормативно-правових актів.

Як вбачається з рішення відповідача від 28.11.2014, повернення заяви про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки відповідач обґрунтовує тим, що наміри забудови земельної ділянки не відповідають вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

В той же час, суд зазначає, що повернення документів позивачу здійснено без дотримання відповідачем вимог п. 2.5 Порядку №103, оскільки в рішенні від 28.11.2014 №1651 лише формально зазначено про невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та зазначено лише загальні положення Порядку №103. При цьому, не наведено посилань на конкретні норми, не зазначено конкретних недоліків та не зазначено, в чому саме полягає невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації.

Так, відповідно до п.п. 2.7 - 2.10 Порядку №103 Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. Будівельний паспорт складається за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку. До складу будівельного паспорта входять:

- пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу;

- схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку;

- пам'ятка замовнику індивідуального будівництва.

При цьому, у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Тобто, діючи відповідно до вимог чинного законодавства, відповідач на підставі поданих позивачем документів повинен був встановити містобудівні та планувальні вимоги й обмеження щодо забудови земельної ділянки, а не відмовляти у видачі будівельного паспорта без належного обґрунтування причин відмови.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що не може бути визнано законним рішення, яке не містить жодних обґрунтувань та з якого не зрозуміло яким саме вимогам містобудівної документації не відповідають наміри забудови земельної ділянки.

Крім того, суд звертає увагу на те, що позивач надав відповідачу усі документи, які передбачені п. 2.1 Порядку №103.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що рішення від 28.11.2014 №1651 про відмову у видачі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

В той же час, слід зазначити, що розглядаючи позовні вимоги про зобов'язання Відділу містобудування та архітектури Бориспільської РДА Київської області видати будівельний паспорт на забудову земельної ділянки, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Слід відмітити, що за своєю правовою природою, відповідно до норм чинного законодавства, компетенція відповідача щодо внесення відповідних записів до реєстру платників податку є дискреційним повноваженням та виключною функцією уповноваженого органу.

Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов'язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта.

Отже, дискреційне право органу державної влади обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним, розсудом) в оцінюванні та діях у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Наділивши державні органи дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Також, Постановою Вищого адміністративного суду України від 21.10.2010 №П-278/10 встановлено, що з огляду на положення Кодексу адміністративного судочинства України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Суд звертає увагу на те, що видання будівельного паспорту на забудову земельної ділянки або вирішення питання щодо відмови у його наданні, є прерогативою та входить до функцій спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури, тому суд не може підмінювати функції суб'єкта владних повноважень, що виключає можливість задоволення вказаної позовної вимоги, шляхом зобов'язання відповідача видати паспорт на забудову земельної ділянки.

Тому, заявлений позов підлягає до часткового задоволення, шляхом зобов'язання Відділу містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації Київської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу будівельного паспорту на забудову земельної ділянки у відповідності до норм чинного законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд звертає увагу, що відповідач не довів суду правомірності прийнятого ним рішення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню частково.

Згідно зі статтею 97 Кодексу адміністративного судочинства України суд за клопотанням однієї зі сторін визначає грошовий розмір судових витрат, які повинні бути їй компенсовані.

Оскільки позивач вимог про відшкодування судових витрат не заявляв, судові витрати стягненню з Державного бюджету України на користь позивача не підлягають.

Керуючись статтею 124 Конституції України, статтями 11, 14, 69-71, 86, 97, 122, 158-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Відділу містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації Київської області від 28.11.2014 №1651 про відмову у видачі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки

Зобов'язати Відділ містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації Київської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу будівельного паспорту на забудову земельної ділянки у відповідності до норм чинного законодавства.

У задоволенні решти позовних вимог, - відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини постанови або прийняття постанови у письмовому провадженні - протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Балаклицький А. І.