Справа № 815/415/15
Суддя: Вовченко О. А.
Дата ухвалення: 2015-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/415/15
УХВАЛА

26 лютого 2015 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Вовченко O.A.,

секретар судового засідання Дубовик Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом Київської районної адміністрації Одеської міської ради до реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору,- ОСОБА_1, про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом Київської районної адміністрації Одеської міської ради до реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору,- ОСОБА_1, в якій позивач просив суд:

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) за індексним номером 13232703 від 22.05.2014 11:24:30,

- зобов'язати Реєстраційну службу Одеського міського управління юстиції внести запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про скасування державної реєстрації прав на об'єкт нерухомого майна за реєстраційним номером 01, розташованого за адресою: АДРЕСА_1.

У судові засідання, призначені на 11.02.2015 року та 26.02.2015 року позивач не з'явився та повноважного представника у судові засідання не направив, про дату, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно.

Так, як вбачається з матеріалів справи, позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи, призначеної на 26.02.2015 року, що вбачається з телефонограми, складеної секретарем судового засідання, від 20.02.2015 року (а.с. 66) та звітом щодо направлення судової повістки електронною поштою на електронну адресу позивача, зазначену ним в адміністративному позові (а.с.67).

Згідно ч. 3 ст. 33 КАС України судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

При цьому, як вже зазначено судом, отримання позивачем судової повістки про виклик до суду на 26.02.2015 року підтверджується звітом про доставку, наявним в матеріалах справи та відповідною телефонограмою.

Крім того, позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи, призначеної на 11.02.2015 року, що підтверджується розпискою про отримання судової повістки 28.01.2015 року за підписом представника позивача за довіреністю (а.с.57).

Тобто, як вбачається з викладеного, позивач про дату, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином, проте повторно не з'явився до судового засідання.

Відповідно до положень, передбачених ч. 1, 2 ст. 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки та зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно п.3 ч.3 ст. 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають право заявляти клопотання.

Проте, позивачем не було надано до суду жодних повідомлень про причини неприбуття у зазначені судові засідання та не надано заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи. Таким чином, неявка належним чином сповіщеного позивача (або його уповноваженого представника) у вищезазначені судові засідання, є неповажною.

Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути до судового засідання або надіслати свого представника. Разом з цим, суд вважає за необхідне зазначити, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов'язок - добросовісно здійснювати процесуальні права і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. При цьому, під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов'язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов'язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників адміністративного процесу, заборону зловживати наданими правами. Недобросовісним користуванням процесуальними правами вважається, зокрема, нез'явлення учасників судового процесу у судові засідання без поважних причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд зазначає, що неприбуття у судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є належні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про розгляд справи.

В судове засіданні 26.02.2015 року представник відповідача та третьої особи не з'явились; судом належним чином повідомлялись про слухання справи.

Згідно з ч.3 ст. 128 КАС України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Поряд з цим, суд зазначає, що залишення адміністративного позову без розгляду -це форма закінчення розгляду адміністративної справи без ухвалення постанови, у зв'язку з виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Таким чином, враховуючи те, що позивач про розгляд справи був повідомлений належним чином та своєчасно, проте, повторно не з'явився до судового засідання без поважних причин, не надавши при цьому заяви про розгляд справи за його відсутності чи про відкладення розгляду справи, суд вважає, що вказаний адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Згідно ч.3 ст. 155 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 35, 155, 160, 165 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Київської районної адміністрації Одеської міської ради до реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору,- ОСОБА_1, про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Вовченко О.А.

Адміністративний позов Київської районної адміністрації Одеської міської ради до реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору,- ОСОБА_1, про скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.