Справа № 805/769/15-а
Суддя: Кірієнко В.О.
Дата ухвалення: 2015-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 березня 2015 року Справа № 805/769/15-а

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кірієнко В.О., ознайомившись з позовною заявою Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Донецькій області в особі Південнодонбаської державної гірничотехнічної інспекції у вугільній промисловості до Державного підприємства «Донецька вугільна енергетична компанія» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення ведення прохідницьких робіт у похилому конвеєрному хіднику 14-ї східної лави пласта С 11 ВП «Шахта «Південнодонбаська №3 ім. М.С. Сургая» ДП «ДВЕК» у зв'язку з загрозою життю та з метою недопущення спричинення шкоди життю людей, -

В С Т А Н О В И В:

27 лютого 2015 року Територіальне управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Донецькій області в особі в особі Південнодонбаської державної гірничотехнічної інспекції у вугільній промисловості звернулося до суду з позовом до Державного підприємства «Донецька вугільна енергетична компанія» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення ведення прохідницьких робіт у похилому конвеєрному хіднику 14-ї східної лави пласта С 11 ВП «Шахта «Південнодонбаська №3 ім. М.С. Сургая» ДП «ДВЕК» у зв'язку з загрозою життю та з метою недопущення спричинення шкоди життю людей.

До позовної заяви подано клопотання про відстрочення сплати судових витрат. У клопотанні позивач зазначив, що відповідно до рішення Красноармійської ОДПІ № 2 від 16 лютого 2015 року територіальне управління внесено до Реєстру неприбуткових організацій. Згідно листа Міністерства фінансів України від 26.01.2012 року № 31-07210-549-28/1720 Держгірпромнагляд України є бюджетною установою і утримується за рахунок коштів Державного бюджету України.

Ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (із змінами і доповненнями, внесеними Законом України від 19 вересня 2013 року за N 590-VII) передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору в розмірі 2 відсотків розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальної заробітної плати, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,06 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви справляється судовий збір.

Відповідно до частин 1, 2 статті 87 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 88 цього Кодексу, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма також кореспондується з частинами 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», якою передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведеного вбачається, якщо майновий стан особи не дає можливості оплатити судові витрати, суд може прийняти рішення про відстрочення сплати судових витрат повністю або частково, але це є правом, а не обов'язком суду.

При вирішенні питання щодо наявності чи відсутності підстав для відстрочення сплати судового збору, суд зазначає, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

Суд зауважує, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

З урахуванням зазначеного, позивачем не доведено обґрунтованість поданого клопотання.

Враховуючи наведене вище, беручи до уваги той факт, що ненадходження коштів (в тому числі судового збору) до Державного бюджету України ускладнюють виконання державою своїх функцій, у тому числі і соціальних, суд дійшов висновку про необхідність відмовити у задоволені клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (в редакції, яка діє з 28.11.2013 року), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» від 28.12.2014року за № 80-VIІІ, розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2015 року складає 1218 грн.

Таким чином, за подання позову немайнових вимог позивач не надав суду документ про сплату судового збору.

Крім того, згідно ч. 3 ст. 106 КАС України суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Проте, позивачем в якості доказу надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів надано суду лист за вих.№8 від 18.02.2015року на ім'я В.о. директора ВП «Шахта Південнодонбаська №3» ДП «ДВЕК».

Абзацом 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ, встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв'язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і поставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Суд не приймає до уваги, надані позивачем лист вих.№8 від 18.02.2015року про вручення відповідачу копії позову з додатками, оскільки ч. 3 ст. 106 КАС України передбачено інший порядок надання доказів надіслання позову з додатками відповідачу.

У порушення наведених норм, позивачем не додано до позовної заяви докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Таким чином, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, шляхом: надання документу про сплату судового збору; надання доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Донецькій області в особі Південнодонбаської державної гірничотехнічної інспекції у вугільній промисловості до Державного підприємства «Донецька вугільна енергетична компанія» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду шляхом повного зупинення ведення прохідницьких робіт у похилому конвеєрному хіднику 14-ї східної лави пласта С 11 ВП «Шахта «Південнодонбаська №3 ім. М.С. Сургая» ДП «ДВЕК» у зв'язку з загрозою життю та з метою недопущення спричинення шкоди життю людей - залишити без руху.

Надати Територіальному управлінню Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Донецькій області строк до 20 березня 2015 року для усунення недоліків позовної заяви шляхом: надання документу про сплату судового збору; надання доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів, роз'яснивши при цьому, що у разі неусунення недоліків позовна заява буде повернута.

У задоволенні клопотання Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Донецькій області про відстрочення сплати судового збору у справі № 805/769/15-а - відмовити.

В частині відмови у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору ухвала не оскаржується.

Ухвала в частині залишення позовної заяви без руху може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п'яти днів з дня її отримання апеляційної скарги до Донецького апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кірієнко В.О.