Справа № П/811/3659/14
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2015-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П/811/3659/14

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

12 лютого 2015 року

справа № П/811/3659/14

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Ясенової Т.І.

суддів: Головко О.В. Суховарова А.В.

секретар судового засідання: Троянов А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську адміністративну справу за апеляційною скаргою Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2014 року у справі №П/811/3659/14 за позовом Прокурора м. Кіровограда до Виконачого комітету Кіровоградської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2014 року Прокурор м. Кіровограда звернувся до суду з позовом до Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради, в якому просив визнати незаконним та скасувати рішення Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради від 30 січня 2013 року №49 „Про внесення змін до рішення виконавчого комітету Кіровоградської міської ради від 08 листопада 2012 року №942 „Про затвердження мережі автобусних маршрутів загального користування м. Кіровограда”.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2014 року позов залишено без розгляду з підстав пропущенням строку звернення до суду.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати оскаржувану ухвалу і направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження у справі.

Вказує на те, що суд першої інстанції неправомірно послався на строки, передбачені статтею 23 Закону України „Про прокуратуру”, оскільки прокурор звертався до суду в порядку статті 60 КАС України в загальному порядку, а не за відхиленим поданням, тому застосуванню підлягає частина друга статті 99 КАС України, якою встановлено шестимісячний строк звернення до суду.

Заслухавши суддю-доповідача, представника прокуратури, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Залишаючи адміністративний позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивач звернувся до адміністративного суду поза межами встановленого спеціального строку, оскільки в даному випадку, строк звернення до суду визначається Законом України „Про прокуратру” та становить 15 днів з моменту одержання повідомлення про відхилення подання або, в разі неповідомлення прокурора про результати розгляду подання, з дня закінчення визначеного прокурором строку для його розгляду.

Вказані висновки суду першої інстанції є обґрунтованими з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 60 КАС України з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави. При цьому прокурор повинен надати адміністративному суду докази, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до частини першої статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 99 КАС України).

Положеннями частини третьої статті 99 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Повноваження прокурорів, організація, засади та порядок діяльності прокуратури визначається Конституцією України, Законом України „Про прокуратуру”, іншими законодавчими актами.

У відповідності до частини 3 статті 20 Закону України „Про прокуратуру” при виявленні порушень закону прокурор у межах своєї компетенції має право: 1) вносити подання; 2) у встановленому законом порядку ініціювати притягнення особи до дисциплінарної, адміністративної відповідальності, складати протокол про адміністративне правопорушення та починати досудове розслідування; 3) звертатися до суду в передбачених законом випадках.

Відповідно до статті 23 Закону України „Про прокуратуру” подання - це акт реагування прокурора на виявлені порушення закону з вимогою (вимогами) щодо: 1) усунення порушень закону, причин та умов, що їм сприяли; 2) притягнення осіб до передбаченої законом відповідальності; 3) відшкодування шкоди; 4) скасування нормативно-правового акта, окремих його частин або приведення його у відповідність із законом; 5) припинення незаконних дій чи бездіяльності посадових і службових осіб.

Відповідний прокурор має бути повідомлений про результати розгляду подання та вжиті заходи у визначений ним строк, що обчислюється з дня отримання подання та не може бути меншим 10 днів.

Колегіальний орган, якому внесено подання, повідомляє про день його розгляду прокурору, який вправі особисто взяти участь у засіданні цього органу.

У разі відхилення подання в цілому чи частково або неповідомлення прокурора про результати розгляду подання, а також якщо подання не вносилося, прокурор може звернутися до суду щодо:

1) визнання незаконним нормативно-правового акта відповідного органу повністю чи в окремій його частині;

2) визнання протиправним рішення чи окремих його положень і щодо скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень;

3) визнання протиправними дій чи бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії або утриматися від вчинення певних дій.

Для звернення прокурора з позовом до суду встановлюється 15-денний строк, що обчислюється з дня одержання повідомлення про відхилення подання або в разі неповідомлення прокурора про результати розгляду подання з дня закінчення визначеного прокурором строку для його розгляду.

Судом встановлено, що за результатами виявлених прокуратурою порушень відповідачем вимог законодавства, 22 квітня 2014 року в.о. прокурора м. Кіровограда внесено подання Кіровоградському міському голові про вжиття заходів до усунення порушень закону, причин та умов, що їм сприяли та внесення зміни до оскаржуваного рішення виконавчого комітету міської ради від 30.01.2013 № 49 „Про внесення змін до рішення виконавчого комітету Кіровоградської міської ради від 08 листопада 2012 року №942 „Про затвердження мережі автобусних маршрутів загального користування м.Кіровограда”.

За результатами розгляду подання міським головою направлено на адресу прокуратури лист від 13 травня 2014 за №3076/35-05-24 про розгляд вказаного подання та розпорядження від 13 травня 2014 року „Про результати розгляду документів прокурорського реагування”, які отримані прокуратурою 14 травня 2014 року вхідн. № I12-61I9524вх.14.

Перебіг строку на звернення до суду у позивача розпочався з 15 травня 2014 року та закінчився 29 травня 2014 року.

З адміністративним позовом прокурор звернувся до суду 22 жовтня 2014 року, тобто поза межами 15- денного строку встановленого законодавством.

Враховуючи те, що в даному випадку прокурором було внесено подання, строк для звернення до суду повинен обчислюватись відповідно до частини 3 статті 99 КАС України та статті 23 Закону України „Про прокуратуру”. За вказаних обставин доводи прокурора в апеляційній скарзі про безпідставність застосування строків звернення до суду, встановлених статтею 23 Закону України „Про прокуратуру” не можуть бути визнані обґрунтованими.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та відсутність підстав для її скасування.

Керуючись п.1 ч.1 ст.199, ст.200, 205, 206 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Прокурора м.Кіровограда – залишити без задоволення.

Постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2014 року у справі №П/811/3659/14 – залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий: Т.І. Ясенова

Суддя: О.В. Головко

Суддя: А.В. Суховаров