Справа № 826/19431/14
Суддя: Хрімлі О.Г.
Дата ухвалення: 2015-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2015 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого суддів при секретарі Хрімлі О.Г., Ганечко О.М., Літвіної Н.М., Архіповій Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Андріївський плаза» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Андріївський плаза» до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення в частині, -

В С Т А Н О В И Л А :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Андріївський плаза» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради про визнання недійсним та скасування п. 1077 рішення № 89/9146 від 28 лютого 2013 року «Про внесення змін до договорів оренди земельних ділянок у частині приведення розміру річної орендної плати у відповідність до положень статті 288 Податкового кодексу України».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2015 року адміністративний позов залишено без розгляду на підставі ст. 100 КАС України.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення судом норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, та просить скасувати зазначену ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга необґрунтована та не підлягає задоволенню.

З матеріалів справи вбачається. що суд першої інстанції залишив адміністративний позов без розгляду, враховуючи той факт, що адміністративний позов поданий після закінчення строків, установлених законом, та суд першої інстанції на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярного звернення до суду, сприяє стабільності діяльності суб'єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. При цьому, відсутність цієї умови призводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах та можливості зловживання правом.

Отже, чинне законодавство встановленими строками обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк в шість місяців визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд має з'ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржує п. 1077 рішення Київської міської ради № 89/9146 від 28 лютого 2013 року «Про внесення змін до договорів оренди земельних ділянок у частині приведення розміру річної орендної плати у відповідність до положень статті 288 Податкового кодексу України».

З матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Андріївський плаза» звернулося до суду з адміністративним позовом до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування п. 1077 рішення № 89/9146 від 28 лютого 2013 року лише 11 грудня 2014 року, тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого ч. 2 ст. 99 КАС України.

Проаналізувавши викладені законодавчі норми, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї. Порушення має місце як тоді, коли негативні наслідки вже настали, так і тоді, коли вони лише можуть настати з певною вірогідністю.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: - день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; - день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; - день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; - день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Строк оскарження нормативно-правового акту починається з дня опублікування акта, незважаючи на те, що особа, на яку поширюється його дія, фактично ознайомилась з ним значно пізніше.

Аналогічна правова позиція викладена в Ухвалах Вищого адміністративного суду України від 16 січня 2014 року у справі № К/9991/18766/11, від 25 червня 2013 року у справі № К-18676/10-С.

Водночас, позивач наголошує, що дізнався про оспорюване рішення лише 10 листопада 2014 року з позовної заяви Прокуратури Подільського району м. Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради про внесення змін до укладеного між ТОВ «Андріївський плаза» та Київською міською радою договору оренди земельної ділянки.

За змістом ст. 100 КАС України визначено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Таким чином, умовою допущення позовної заяви, з якою особа звернулась після закінчення встановленого законом строку, і вирішення її по суті, є наявність поважних причин такого пропуску, тобто, причин, незалежних від волі позивача та його можливостей. У даному випадку, поважною причиною пропуску шестимісячного строку звернення, обчисленого з дня опублікування оскаржуваного рішення, могла би стати, наприклад, обставина місцезнаходження підприємства за межами міста Києва, тобто, за межами території розповсюдження газети «Хрещатик». Проте, матеріали справи свідчать про те, що юридична особа позивача зареєстрована саме у м. Києві, де і здійснюється ним господарська діяльність. Тому, перебіг строку звернення обчислюється саме з дня оприлюднення оскаржуваного рішення, і поважних причин пропуску цього строку колегією суддів не встановлено.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла до висновку, що суд першої інстанції вірно залишив адміністративний позов без розгляду у зв'язку з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду, оскільки рішення Київської міської ради № 89/9146 від 28 лютого 2013 року «Про внесення змін до договорів оренди земельних ділянок у частині приведення розміру річної орендної плати у відповідність до положень статті 288 Податкового кодексу України» офіційно опубліковано 02 квітня 2013 року в газеті «Хрещатик» № 45, тому позивач мав реальну можливість (повинен був) дізнатися про офіційне оприлюднення нормативно-правового акту.

Згідно з ч. 2 ст. 107 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо: 1) позовну заяву подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності; 2) позовну заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи; 3) у провадженні цього або іншого адміністративного суду є адміністративна справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; 4) позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності; 5) надійшло клопотання позивача про відкликання позовної заяви; 6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти адміністративного позову і від неї надійшла відповідна заява; 7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статті 106 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; 8) позивач до закінчення судового розгляду залишив судове засідання без поважних причин і не звернувся до суду із заявою про судовий розгляд за його відсутності; 9) позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Про залишення позовної заяви без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позовної заяви без розгляду може бути оскаржена.

Особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно залишив позовну заяву без розгляду у зв'язку з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду.

Згідно зі ст.ст. 199 ч. 1 п. 1, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 196, 199, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Андріївський плаза» залишити без задоволення, ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 січня 2015 року - без змін.

Повний текст ухвали виготовлений 13 лютого 2015 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя О.Г. Хрімлі

Судді О.М. Ганечко

Н.М. Літвіна

.

Головуючий суддя Хрімлі О.Г.

Судді: Ганечко О.М.

Літвіна Н. М.