Справа № 826/12225/14
Суддя: Бабенко К.А
Дата ухвалення: 2015-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

29 січня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Бабенка К.А., суддів: Василенка Я.М., Кузьменка В.В., секретаря Чепурко Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційними скаргами Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 на Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 жовтня 2014 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_4 до Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації, за участю Третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача - Органу опіки та піклування Солом'янської в місті Києві районної державної адміністрації про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 жовтня 2014 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_2 та Відповідачем подано апеляційні скарги, в яких вони просять судове рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення Позивача, представників Відповідача та Третьої особи, ОСОБА_2, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а Постанову суду першої інстанції - без змін з наступних підстав.

Відповідно до частини першої ст.195 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи, в зв'язку з чим, колегія суддів переглядає судове рішення суду першої інстанції саме в межах апеляційних скарг.

Позивач та ОСОБА_2 від шлюбу мають дитину - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить Свідоцтво про народження Серії НОМЕР_1 від 22 квітня 2011 року, копія якого наявна в матеріалах справи (а.с.45).

Як вбачається з Ордеру на право зайняття службового жилого приміщення №3549, копія якого також наявна в матеріалах справи (а.с.37), виданого Шевченківською районною в місті Києві державною адміністрацією 12 серпня 2005 року ОСОБА_2, сім'я якого складається з трьох осіб, йому на час роботи на посаді наукового співробітника НАН України - інституту імені О.О.Богомольця надано службове приміщення з двох кімнат жилою площею 32,3 кв.м в ізольованій квартирі АДРЕСА_1; склад сім'ї: ОСОБА_2, ОСОБА_3 (дружина), ОСОБА_4 (син).

Розпорядженням Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації «Про виключення із складу службових житлових приміщень» від 01.07.2011 №445, зокрема виключено із складу службових житлових приміщень Національної академії наук України двокімнатну службову квартиру АДРЕСА_1, що підтверджується належним чином завіреною копією Витягу з нього (а.с.38).

Згідно з частиною першою ст.2 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» від 19 червня 1992 року №2482-XII (надалі - Закон), до об'єктів приватизації належать квартири багатоквартирних будинків, одноквартирні будинки, житлові приміщення у гуртожитках (житлові кімнати, житлові блоки (секції), кімнати у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів (далі - квартири (будинки), які використовуються громадянами на умовах найму.

Відповідно до частини четвертої ст. 5 Закону, право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду з використанням житлових чеків одержують громадяни України, які постійно проживають в цих квартирах (будинках) або перебували на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до введення в дію цього Закону; право на приватизацію житлових приміщень у гуртожитку з використанням житлових чеків одержують громадяни України, які на законних підставах проживають у них.

Згідно з частинами першою, другою ст. 8 Закону, приватизація державного житлового фонду здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд. Передача квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках здійснюється в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім'ї, які постійно мешкають у цій квартирі (будинку), житловому приміщенні у гуртожитку, в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов'язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку), житлового приміщення у гуртожитку.

А відповідно до п. 18 Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого Наказом Міністерства з питань житлово - комунального господарства України від 16 грудня 2009 року №396, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2010 року за №109/17404, громадянином до органу приватизації подаються: оформлена заява на приватизацію квартири (будинку), жилого приміщення у гуртожитку, кімнати у комунальній квартирі; довідка про склад сім'ї та займані приміщення; копія ордера про надання жилої площі (копія договору найму жилої площі у гуртожитку); документ, що підтверджує невикористання ним житлових чеків для приватизації державного житлового фонду; копія документа, що підтверджує право на пільгові умови приватизації; заява - згода тимчасово відсутніх членів сім'ї наймача на приватизацію квартири (будинку), жилих приміщень у гуртожитку, кімнат у комунальній квартирі. За неповнолітніх членів сім'ї наймача рішення щодо приватизації житла приймають батьки (усиновлювачі) або піклувальники. Згоду на участь у приватизації дітей вони засвідчують своїми підписами у заяві біля прізвища дитини. Якщо дитина віком від 14 до 18 років (настає неповна цивільна дієздатність особи), додатково до заяви додається письмова нотаріально засвідчена згода батьків (усиновлювачів) або піклувальників. Прийняті документи реєструються органом приватизації в окремому журналі. Форму журналу реєстрації заяв та прийнятих документів наведено у додатку 3.

27 червня 2014 року Позивач звернулась до Відділу надання адміністративних послуг Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації із Заявою (реєстраційний номер №60001-06-04) щодо видачі свідоцтва про право власності на частину комунальної квартири АДРЕСА_1. До Заяви додано: Оформлену заяву на приватизацію квартири; Довідку про склад сім'ї та займані ними приміщення; копію ордера про надання житлової площі; Копія витягу із розпорядження про виключення із складу службових; Копію розпорядження про зміну договору найму; Довідки з попередніх місць реєстрації; Копію паспорта; Копію свідоцтва про народження; від 03.06.2014 року №108-108/Я-369-938; Копію технічного паспорта; Заява ОСОБА_3, копії яких наявні в матеріалах справи (а.с.32-47)

Листом від 08 липня 2014 року за №108-76-74/01, Відповідачем відмовлено Позивачу у видачі свідоцтва про право власності на частину комунальної квартири №20 у місті Києві за адресою: АДРЕСА_1, в зв'язку з відсутністю довідки на ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, про період його реєстрації з дня народження по 09.08.2005 року та участі у приватизації за цей період, засвідченої підписом згоди батька ОСОБА_4 на участь сина у приватизації в заяві, оформленій в Центрі обслуговування споживачів №1 КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду», та печатки установи у Довідці від 22.05.2014 року №51.

А згідно з частиною третьою ст. 29 Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року №435-IV, місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров'я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.

У період з ІНФОРМАЦІЯ_1 року (дати народження ОСОБА_4) до 09.08.2005 року реєстрація місця його проживання не здійснювалась, дитина мешкала разом з батьками, тобто за адресою: АДРЕСА_1.

А як вбачається з Довідки Державного житлово-комунального підприємства Національної Академії наук України від 24 вересня 2014 року №439, копія якої наявна в матеріалах справи (а.с.58), ОСОБА_4 з 09.08.2005 року по 19.08.2005 року зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про безпідставність тверджень Відповідача щодо відсутності відомостей місця реєстрації ОСОБА_4 у період з моменту народження малолітньої дитини по 09.08.2005 року.

Щодо підстави для відмови Позивачу у зв'язку з відсутністю письмової згоди батька на приватизацію кімнати ОСОБА_4 колегією суддів встановлено наступне.

Рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 28 травня 2012 року у справі №2-1257/12 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, третя особа орган опіки та піклування Солом'янської районної в місті державної адміністрації про визначення порядку користування квартирою позов задоволено; встановлено порядок користування квартирою за адресою: 03151, АДРЕСА_1 між ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4; виділено в користування ОСОБА_3 з неповнолітнім сином ОСОБА_4 ізольовану кімнату площею 16,5 м2 за №4 згідно плану за поверхами в квартирі, що розташована за адресою: 03151, АДРЕСА_1; виділено в користування ОСОБА_2 ізольовану кімнату площею 13,2 м2 за №3, згідно плану за поверхами в квартирі, що розташована за адресою: 03151, АДРЕСА_1; підсобні приміщення залишено в загальному користуванні.

Розпорядженням Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації «Про зміну договору найму» від 23.04.2014 №284, зокрема визначено ОСОБА_3 наймачем ізольованої кімнати, житловою площею 16,5 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

В зв'язку з вищенаведеним, колегія суддів дійшла висновку, що на час звернення Позивача до Відповідача щодо видачі йому свідоцтва про право власності на частину комунальної квартири, за зазначеним раніше Рішенням суду встановлено порядок користування квартирою - виділено в користування для Позивача з його неповнолітнім сином та батька її частки - окремі ізольовані кімнати, у зв'язку з чим, спільне сумісне користування зазначеними особами квартирою в цілому відсутнє, а тому і надання письмової згоди батька ОСОБА_2 для оформлення Позивачу відповідного свідоцтва про право власності на житло у даному випадку не потрібно.

Зазначена Відповідачем підстава для відмови Позивачу у видачі свідоцтва на право власності на частину комунальної квартири у зв'язку з неналежним оформленням Довідки від 22 травня 2014 року №51, спростовується самою Довідкою, копія якої також наявна в матеріалах справи (а.с.40), та на якій наявні прізвище і підпис особи, що її видала, а також штамп відповідної установи.

Відповідно до ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, за таких підстав, апеляційна скарга залишається без задоволення, а Постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Апеляційні скарги Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 залишити без задоволення, а Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 жовтня 2014 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення її в повному обсязі безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Ухвалу складено у повному обсязі 03.02.2015 року.

Головуючий суддя: Бабенко К.А.

Судді: Василенко Я.М.

Кузьменко В.В.

.

Головуючий суддя Бабенко К.А

Судді: Василенко Я.М.

Кузьменко В. В.