Справа № 804/12605/14
Суддя: Мартиненко О.В.
Дата ухвалення: 2015-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

12 лютого 2015 рокусправа № 804/12605/14

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Мартиненка О.В.

суддів: Поплавського В.Ю. Чепурнова Д.В.

за участю секретаря судового засідання: Надточія В.О.

за участю:

представника позивача: Гак С.В.

представника відповідача: Вдовенко М.В.

представника третьої особи: Бєляєвої Є.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпропетровську апеляційну скаргу Криворізького гірничопромислового територіального управління Держгірпромнагляду

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 року у справі №804/12605/14 за позовом Криворізького гірничопромислового територіального управління Держгірпромнагляду до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», за участю третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «ПромТехДіагностика» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

встановиВ:

18.08.2014 року Криворізьке гірничопромислове територіальне управління Держгірпромнагляду звернулося до суду з позовом, в якому просило застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» - негайно відсторонити від виконання службових обов'язків в об'ємі виконуваної роботи старших майстрів змін (ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7) та зупинити експлуатацію газопроводу чистого доменного газу доменної печі №8, до усунення встановлених порушень. В обґрунтування своїх вимог посилалося на те, що за результатами перевірки було встановлено ряд порушень нормативно-правових актів з охорони праці, два з яких створюють загрозу життю та здоров'ю працюючих. Враховуючи, що законом суду надано повноваження щодо застосування заходів реагування шляхом зупинення виробництва, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 року у задоволенні позову відмовлено. Постанова суду мотивована тим, що вжиття вищевказаних заходів реагування можливо за розпорядчим документом самого позивача та після його прийняття позивач повинен звернутися до суду у порядку, визначеному ст.183-6 КАС України з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття суб'єктом владних повноважень заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, Криворізьке гірничопромислове територіальне управління Держгірпромнагляду подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову про задоволення позову. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що зупинення експлуатації машин та

механізмів є зупиненням виробництва, а тому застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації газопроводу чистого доменного газу доменної печі №8 можливо виключно за рішенням суду. Враховуючи, що позачерговий технічний огляд газопроводу було проведено не уповноваженою організацією, його подальша експлуатація створює загрозу життю та здоров'ю працюючих.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, надану правову оцінку досліджених судом доказів по справі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Судом встановлено та матеріалам справи підтверджено, що 01.08.2014 року посадовою особою Криворізького гірничопромислового територіального управління Держгірпромнагляду проведено планову перевірку аглодоменного департаменту, доменного цеху №1, газове господарство ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з питань дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, за результатами якої було складено Акт від 01.08.2014 № 26/6-9 (а.с.13-16) (далі по тексту - Акт перевірки).

За результатами проведеної перевірки виявлено п'ять порушень нормативно-правових актів з охорони праці, два з яких створюють загрозу життю та здоров'ю працюючих, а саме:

1. Особи, відповідальні за безпечну експлуатацію газового господарства старші майстри змін ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 (розпорядження по цеху №2068 від 19.12.2014р.) не пройшли навчання та перевірку знань.

2. Виконання позачергового технічного огляду в лютому 2014р. газопроводу чистого доменного газу доменної печі №8 проводилося не уповноваженою організацією - ТОВ «ПромТехДіагностика», а саме - технічний огляд устаткування проводить спеціалізована організація (крім первинного та позачергового, який проводить уповноважена організація).

За позицією позивача наведені обставини свідчать про порушення відповідачем ст.ст.13,14,18,21 Законну України «Про охорону праці», пункту 4.1 розділу IV (НПАОП 0.00-4.12-05) «Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці та Переліку робіт з підвищеною небезпекою», затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005р. №15, пункту 10 (НПАОП 0.00-6.18-04) «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.05.2004р. №687.

Отже, за позицією позивача, наведене є підставою для відсторонення осіб від виконання службових обов'язків в об'ємі виконуваної роботи та зупинення експлуатації обладнання, щодо якого проведено експертні обстеження і технічні огляди з порушенням вимог державних нормативно-правових актів, а саме: газопроводу чистого доменного газу доменної печі №8, до усунення встановлених порушень, яке можливо лише за рішенням суду.

Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з позовом.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в позові, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не було дотримано порядку застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, визначених нормами чинного законодавства, відповідного розпорядчого документу не прийнято, а тому звернення позивача з позовними вимогами про застосування заходів реагування, які можуть бути вжиті виключно за рішенням суду у відповідності до вимог п.2 ч.2 ст.18, п.5 ч.1 ст.183-2 КАС України, є безпідставними, оскільки вжиття вищевказаних заходів реагування можливо за розпорядчим документом самого позивача та після його прийняття вищевказаними нормами чинного законодавства позивач повинен звернутися до суду у порядку, визначеному ст.183-6 КАС України з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття суб'єктом владних повноважень заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

Пунктом 5 частини 1 статті 183-2 КАС України адміністративному суду надані повноваження застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), дозвільної системи у сфері господарської діяльності, якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються:

- органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

- види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);

- повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;

- вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;

- спосіб здійснення державного нагляду (контролю);

- санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

У відповідності до ч.5 ст.4 Закону № 877-V, в редакції чинній на час звернення позивача до суду, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Положеннями ч.7 ст.7 Закону № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ч. 1 ст.39 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №2694-XII посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Суд першої інстанції при вирішенні компетенції позивача послався на Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України № 408/2011 від 06.04.2011 та Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України 11.08.2011 № 826, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27.12.2011 за № 1531/20269.

Вказаними актами, як вірно зазначив суд, Держгірпромнагляд України для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку:

пп.9) видавати у визначеному порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов'язкові до виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків у сфері промислової безпеки, охорони праці, геологічного вивчення, використання, охорони надр та безпечної експлуатації об'єктів підвищеної небезпеки;

пп.11) зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень та інших виробничих об'єктів, виготовлення та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва, виконання певних робіт, у тому числі пов'язаних з користуванням надрами, застосуванням нових небезпечних речовин, реалізацію продукції шляхом видачі розпорядчого документа про заборону зазначеного у випадках, передбачених законодавством, а також анулювати видані дозволи і ліцензії до усунення порушень, які створюють загрозу життю працівників.

За приписами п.2.27 Положення № 826 заборона виконання робіт або виробництва, обмеження виробництва здійснюються на підставі відповідного акта перевірки розпорядженням, форма якого наведена в додатку 5 до цього Положення.

З аналізу наведених норм вбачається, що Державна служба гірничого нагляду та промислової безпеки України, як орган, який здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законів та інших нормативно-правових актів з питань промислової безпеки, охорони праці, безпечного ведення робіт юридичними та фізичними особами, які відповідно до законодавства використовують найману працю, наділена законодавчо встановленими повноваженнями щодо застосування заходів реагування на виявлені порушення положень чинного законодавства у вигляді зупинення виробництва (виготовлення) продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання (у тому числі експлуатації підприємства, виробничого об'єкта, окремого виробництва, робочого місця, будівлі, споруди, приміщення, машин і механізмів).

Разом з тим, виходячи з наведених правових норм в їх сукупності, приймаючи до уваги, що відповідно до ч.4 ст.4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, колегія суддів вважає, що в даному випадку заборона, зупинення, обмеження експлуатації підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, виконання певних видів робіт, можлива за рішенням суду у випадках виявлення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Позивач, як в Акті перевірки від 01.08.2014, так і в обґрунтуваннях позовних вимог зазначив, що порушення, зафіксовані в акті перевірки від 01.08.2014, становлять загрозу життю та здоров'ю працюючих. У судовому засіданні суду апеляційної інстанції, представник позивача та заслуханий в якості свідка інспектор Брехунов О.В. пояснили, що газ є небезпечним та може спричини як отруєння працюючих так і безпосередньо вибух на підприємстві. Проте, такі можливі наслідки носять загальний характер, виходячи з особливостей призначення даного підприємства, характеру та умов праці. Також, представник позивача не зміг пояснити, чому єдиним заходом усунення порушення є виключно зупинення експлуатації газопроводу. Виходячи з повноважень Держгірпромнагляду, даний орган виконавчої влади своїм розпорядчим документом може встановити строки та шляхи усунення порушення. Зупинення ж експлуатації газопроводу чистого доменного газу доменної печі №8, на думку колегії суддів, є крайнім заходом реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Таким чином, позивачем не визначено, яким чином наведені порушення створюють загрозу життю та здоров'ю працюючих під час експлуатації газопроводу, тобто не наведено зв'язку між певним порушенням та можливим відповідним наслідком для життя та здоров'я працюючих, що слугувало б обґрунтуванням для вжиття саме того виду заходів реагування, який запропонований позивачем. Судом же не встановлено ступеню реальності загрози життю та здоров'ю працюючих виявленими, як на думку позивача, порушеннями.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне також зазначити наступне.

Як зазначає позивач, відповідно до п.10 Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою КМУ від 26.05.2004 №687, технічний огляд устаткування проводить спеціалізована організація (крім первинного та позачергового, який проводить уповноважена організація у разі закінчення граничного строку експлуатації, виникнення аварії або пошкодження, спричиненого надзвичайною ситуацією природного чи техногенного характеру).

Відповідно до п.2 Порядку, уповноважена організація - визначений Держнаглядохоронпраці суб'єкт господарювання, діяльність якого не пов'язана з проектуванням, виготовленням, постачанням, придбанням, володінням, користуванням, монтажем, налагоджуванням, технічним обслуговуванням, ремонтом, модернізацією, реконструкцією чи заміною устатковання, який має дозвіл Держнаглядохоронпраці на проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) устатковання, а також здійснює науково-технічну підтримку державного нагляду за господарською діяльністю у сфері виробництва і праці, зокрема щодо проведення під час інспектування необхідних контрольних випробувань та огляду устатковання і матеріалів, досліджень шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища тощо.

Разом з тим, з 2006 року функції Держнаглядохоронпраці виконує Держгірпромнагляд України, який відповідно до Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України № 408/2011 від 06.04.2011, входить до системи органів виконавчої влади та забезпечує реалізацію державної політики з промислової безпеки, охорони праці, державного гірничого нагляду, охорони надр та державного регулювання у сфері безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення.

Згідно наказу Держгірпромнагляду України №46 від 15.03.2013р. «Про визначення уповноваженою організацією» ТОВ «ПромТехДіагностика» призначена уповноваженою організацією для проведення позачергово технічного огляду технологічного устаткування хімічної, нафтохімічної та нафтогазопереробної промисловості, а також трубопроводів пари і гарячої води.

Посилання ж в Акті перевірки на те, що для проведення позачергового огляду в лютому 2014 році допущений фахівець ТОВ «ПромТехДіагностика» - експерт технічний - ОСОБА_8, у якого відсутній стаж роботи за напрямком діяльності не менше трьох років, є безпідставним, оскільки відповідно до гл.3 п.3.1 Порядку атестації фахівців, які мають право проводити технічний огляд та/або експертне обстеження устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого Наказом Держгірпромнагляду 20.12.2006 N 16, на який посилається позивач, наявність трирічного стажу роботи пред'являється до кандидатів в експерти технічні з промислової безпеки. В даному ж випадку, ОСОБА_8 вже експерт, а не кандидат до експертів.

Посилання позивача на те, що даний експерт не атестований за відповідним напрямом, а саме, згідно посвідчення, не має статусу «експерт технічний з промислової безпеки з проведення технічного огляду та/або експертного обстеження обладнання в металургії та коксохімії», є безпідставними, оскільки Додатком №1 до п.3.2 Порядку атестації фахівців, які мають право проводити технічний огляд та/або експертне обстеження устаткування підвищеної небезпеки затверджено виключний перелік напрямків діяльності експертів технічних з промислової безпеки, серед яких такий напрям як «експерт технічний з промислової безпеки з проведення технічного огляду та/або експертного обстеження обладнання в металургії та коксохімії» відсутній, а тому надання експерту такого посвідчення є неможливим.

Отже, враховуючи принцип пропорційності виявлених порушень застосованим заходам реагування, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про застосування заходів реагування у вигляді негайного зупинення експлуатації зазначеного позивачем обладнання до усунення порушень.

Крім того, чинне законодавство не містить приписів щодо застосування за рішенням суду заходів реагування у вигляді відсторонення від виконання службових обов'язків в об'ємі виконуваної роботи старших майстрів змін, а тому такі вимоги не підлягають задоволенню, оскільки виходять за межі компетенції адміністративного суду у даній категорії справ.

Згідно положень ст.202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення, зокрема, є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що передбачені ст.202 КАС України підстави для скасування постанови суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні, внаслідок чого апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Крім цього, з позивача підлягає стягненню судовий збір за подання апеляційної скарги, оскільки сплата судового збору, за клопотанням позивача, була відстрочена до ухвалення судового рішення за результатами розгляду справи.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру становить 0,06 розміру мінімальної заробітної плати. За подання ж апеляційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі 50 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно із ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2014 року розмір мінімальної заробітної плати складав 1218,00 грн. Такий самий розмір мінімальної заробітної плати був встановлений і з 01.01.2015 року.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні апеляційної скарги, становив 36,54 грн., який, відповідно, і підлягає стягненню з позивача.

Керуючись ч.3 ст.160, ст.195, ст.196, п.1 ч.1 ст.198, ст.200, ст.205, ст.206 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Криворізького гірничопромислового територіального управління Держгірпромнагляду залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2014 року у справі №804/12605/14 залишити без змін.

Стягнути з Криворізького гірничопромислового територіального управління Держгірпромнагляду на користь держави судовий збір у розмірі 36,54грн.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

(Ухвалу у повному обсязі складено 13.02.2015р.)

Головуючий: О.В. Мартиненко

Суддя: В.Ю. Поплавський

Суддя: Д.В. Чепурнов