Справа № 806/567/15
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2015-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 лютого 2015 року Житомир Справа № 806/567/15

Категорія 2

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В. , розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Російська Федерація про визнання дій неправомірними, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить визнати неправомірними дії Російської Федерації щодо незаконного референдуму (окупації) території Автономної Республіки Крим від 16.03.2014 року, а також потерпілим від даних дій.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що даний спір не є адміністративним у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, а позовну заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства виходячи з наступного.

Відповідно до статті 1 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), кодекс адміністративного судочинства України визначає юрисдикцію, повноваження адміністративних судів щодо розгляду адміністративних справ, порядок звернення до адміністративних судів та порядок здійснення адміністративного судочинства.

Згідно п. 1 ч. 3, ч.ч. 1, 2 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 6 статті 6 КАС України (право на судовий захист), іноземні юридичні особи користуються в Україні таким самим правом на судовий захист, що і юридичні особи України.

Таким чином іноземний елемент не може бути в процесуальному статусі відповідача.

Відповідно до статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Крім того, одним із принципів здійснення правосуддя в адміністративних судах, відповідно до статті 7 КАС України, є, зокрема обов'язковість судових рішень.

Проаналізувавши вказані норми суд приходить до висновку, що правовідносини, на які поширюється адміністративна юрисдикція, повинні знаходитися в правовому полі законодавства України, зокрема регулюватися нормами права держави Україна.

З позовної заяви вбачається, що позивач визначив відповідачем Російську Федерацію, а предметом позову є неправомірні дії відповідача, що регулюються правовими нормами, які не є частиною законодавства України.

Враховуючи те, що юрисдикція адміністративних судів та відповідно й законодавство України, поширюється тільки на правовідносини, що виникли на території України, то у відкритті провадження за позовом до Російської Федерації слід відмовити.

Крім того, за змістом п.7 ст.3 КАС України суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Беручи до уваги, що позивач фактично оскаржує дії державних органів Російської Федерації, відповідач не є суб'єктом владних повноважень у розумінні п.7 ст.3 КАС України.

З урахування наведеного та у відповідності до п.1 ст.3 КАС України, спір, що виник між сторонами, не є справою адміністративної юрисдикції, оскільки відсутня його обов'язкова складова - наявність суб'єкта владних повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, суд відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі.

З урахуванням наведеного, оскільки даний спір не є справою адміністративної юрисдикції, суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у справі.

Частиною 6 ст. 109 КАС України передбачено, що у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз'яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Виходячи з того, що предметом оскарження є дії, які регулюються правовими нормами, які не є складовою законодавства України, суд позбавлений можливості виконати приписи ч.6 ст.109 КАС України та визначити юрисдикцію даного спору в судах України.

Керуючись ст.ст. 17, 109, 165, 186 КАС України, суддя, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Російської Федерації про визнання дій неправомірними.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали

Суддя О.В. Капинос