Справа № 826/1546/15
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2015-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 лютого 2015 року м. Київ № 826/1546/15

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Клочкова Н.В., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКІ ПРОДУКТОВІ ТРАДИЦІЇ»
до Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві
про визнання протиправними та скасування рішень,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКІ ПРОДУКТОВІ ТРАДИЦІЇ» (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві (далі - відповідач) з наступними позовними вимогами:

1) розглянути цю скаргу по суті та прийняти за результатами розгляду цієї скарги вмотивоване рішення, навести у прийнятому рішенні результати дослідження матеріалів скарги;

2) скасувати рішення ДПІ у Печерському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві від 27.08.2014 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску;

3) скасувати рішення ДПІ у Печерському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві від 27.10.2014 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску;

4) скасувати рішення ДПІ у Печерському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві від 27.10.2014 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 106 КАС України у позовній заяві зазначаються:

1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява;

2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є;

3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі;

4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо;

6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Відповідно до частини 2 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Письмовими доказами є документи, які за змістом ч. 2 ст. 69, ч. 4 ст. 79, п. 6 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить суд скасувати рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 27.08.2014 № та від 27.10.2014 № , № , проте, суду їх не надає, що унеможливлює суд встановити факт їх існування та унеможливлює визначити розмір судового збору за подання даного адміністративного позову.

Згідно ст. 70 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Відтак, судом було встановлено, що позивачем на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги не надав суду жодного доказу, в той час як ч. 1 ст. 71 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає доцільним зазначити, що позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Згідно ч. 3 ст. 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Відтак, судом було встановлено, що позивачем на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги не надано суду жодного доказу, в той час як ч. 1 ст. 71 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає доцільним зазначити, що позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Наведене вище свідчить про недотримання вимог ст. 106 КАС України та є недоліком позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно листа Вищого адміністративного суду України від 18.01.2012 № 165/11/13-12 окремі рішення, прийняті суб'єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи. При цьому, зазначено, що звернені до суду вимоги про скасування рішення суб'єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлені позовні вимоги майнового характеру (скасування рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Законом України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,06 розміру мінімальної заробітної плати.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2014 рік" від 16.01.2014 № 719-VІІ передбачено, що мінімальна заробітна плата станом на 01.01.2014 складає 1 218,00 грн. Таким чином, судовий збір за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру встановлюється у розмірі 73,08 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру встановлена у розмірі 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 (1 827,00 грн.) розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 (4 872,00 грн.) розмірів мінімальної заробітної плати (відповідно до змін, внесених Законом України від 19.09.2013 № 590-VII).

При цьому, відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" під час подання адміністративного позову майнового характеру сплачується 10 відсотків розміру ставки судового збору. Решта суми судового збору стягується з позивача або відповідача пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимоги (відповідно до доповнень, внесених Законом України від 19.09.2013 № 590-VII).

Таким чином, враховуючи вищенаведені норми чинного законодавства, позивачу при усуненні недоліків адміністративного позову належить надати документ на підтвердження сплати судового збору за подання адміністративного позову на суму, яка б відповідала вимогам чинного законодавства України.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що із позовних вимог позивача не можливо встановити зміст п. 5 позовних вимог.

Згідно статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Відтак, позивачу необхідно привести позовну заяву та додані до неї документи у відповідність до вимог статті 106 КАС України шляхом:

- надання копій рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 27.08.2014 № та від 27.10.2014 № , № ;

- надання документу на підтвердження сплати судового збору за подання адміністративного позову на суму, яка б відповідала вимогам чинного законодавства України;

- надання суду та для вручення відповідачу доказів на підтвердження обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКІ ПРОДУКТОВІ ТРАДИЦІЇ» без руху.

2. Встановити позивачу строк до 20 лютого 2015 року для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України.

Ухвала відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження, встановленого цим Кодексом, якщо таку заяву не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 КАС України.

Суддя Н.В. Клочкова