Справа № 804/19728/14
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2014-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпропетровську адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Тріал Груп» до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Тріал Груп» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві, в якому просило: визнати протиправними дії відповідача щодо проведення зустрічної звірки позивача, за результатами якої складено акт від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Тріал Груп» щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р.»; визнати протиправними дії відповідача щодо визнання правочинів, укладених позивачем з контрагентами, вказаними у цьому акті від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639, нікчемними в силу припису закону; визнати протиправними дії відповідача щодо коригування показників податкових зобов'язань з податку на додану вартість та податкового кредиту позивача в автоматизованій інформаційній системі «Податковий блок» в підсистемі «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», здійснені на підставі акту від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639; зобов'язати відповідача вилучити з вказаних автоматизованих інформаційних систем інформацію, внесену на підставі вищеозначеного акту, та відобразити в цих системах показники податкової звітності позивача, а саме податкові зобов'язання з податку на додану вартість та суми податкового кредиту за період за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р., які були визначені позивачем у податкових деклараціях з податку на додану вартість за цей період.
В обґрунтування пред'явленого позову зазначалося, що акт від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Тріал Груп» щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р.» було складено відповідачем без наявних на те підстав та не за формою, що затверджена для таких актів. При цьому висновки відповідача в цьому акті щодо нікчемності укладених ТОВ «Тріал Груп» з його контрагентами правочинів є поверхневими та суперечливими, оскільки спростовуються первинними документами, що є в наявності у позивача і відповідають вимогам чинного законодавства, а також підтверджують реальність цих правовідносин. Також посилання відповідача у даному акті на те, що позивач відсутній за юридичною адресою є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності. Крім того, позивач вказував на те, що відповідачем не було прийнято жодного податкового повідомлення-рішення, яким би збільшувалося грошове зобов'язання позивача з податку на додану вартість за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р., а лише здійснено коригування показників податкових зобов'язань з цього податку та податкового кредиту ТОВ «Тріал Груп» в автоматизованій інформаційній системі органу доходів і зборів на підставі вищеозначеного акту про неможливість проведення зустрічної звірки. Однак, такі дії відповідача є протиправними і не відповідають вимогам чинного податкового законодавства, оскільки акт про неможливість проведення зустрічної звірки не є підставою для коригування в електронній базі податкової звітності задекларованих платником податків показників.
Позивач про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, проте у судове засідання його представник не з'явився, надав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Відповідач також був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, проте у судове засідання його представник не з'явився, про причину неявки суд не повідомив, заперечення на позовну заяву та заяву про відкладення розгляду справи не надав.
Зважаючи на приписи ч.4 ст.122, ч.4, ч.6 ст.128 КАС України, а також на строки розгляду адміністративних справ, встановлені ст.122 КАС України, суд розглянув дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами, оскільки не вбачає потреби заслуховувати свідків та експертів.
Дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про те, що даний адміністративний позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Пунктом 73.5 ст.73 Податкового кодексу України контролюючим органам надано право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків з метою отримання податкової інформації.
Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється контролюючими органами з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010р. №1232 було затверджено Порядок проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, який визначає механізм проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок (далі - Порядок №1232).
Відповідно до п.2, п.3 Порядку №1232 зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань. З метою проведення зустрічної звірки орган державної податкової служби (ініціатор) надсилає органу державної податкової служби (виконавцю), на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних. Зустрічна звірка може бути проведена органом державної податкової служби (ініціатором) самостійно у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту.
При цьому п.2.2 Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджених наказом Державної податкової служби України №236 від 22.04.2011р. (далі - Методичні рекомендації №236), встановлено, що необхідність проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання визначається посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби (далі - органи ДПС) за результатами проведеного аналізу даних та встановлених розбіжностей в податкових деклараціях, автоматизованих інформаційних системах органів державної податкової служби України (АІС ДПА України, Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту, Єдиний реєстр податкових накладних тощо), а також аналізу податкової інформації та документів, отриманих із внутрішніх (у т.ч. від підрозділів податкової міліції тощо) або зовнішніх джерел (у т.ч. від платників податків), які свідчать (можуть свідчити) про порушення такими платниками податків податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС.
Згідно п.3.2 цих Методичних рекомендацій з метою спрощення процедури проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання (особливо тих, які віднесені до категорії великих платників податків) за наявності інформації, зазначеної у запиті органу ДПС - ініціатора, та її документального підтвердження, орган ДПС - виконавець протягом трьох робочих днів проводить на їх підставі зустрічну звірку та складає Довідку про результати проведення зустрічної звірки відповідно до підпункту 4.6 пункту 4 Методичних рекомендацій. При цьому інформація на запит та її документальне підтвердження можуть бути наявними в органі ДПС - виконавця у зв'язку із направленням суб'єктом господарювання за місцем реєстрації інформації відповідно до вимог статей 72 та 73 глави 7 розділу II та інших норм Кодексу, за результатами попередньо проведених звірок (перевірок) та отриманих відповідних документів суб'єкта господарювання тощо. У разі відсутності в органі ДПС - виконавця запитуваної інформації та її документального підтвердження, такий орган протягом 2-х робочих днів з дня отримання запиту надсилає завірений печаткою Запит про надання інформації та її документального підтвердження (додаток 2) суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному (уповноваженому) представникові під розписку. Такий запит реєструється як вихідна кореспонденція у загальному порядку.
Відповідно до п.6, п.7 Порядку №1232 у разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку. За результатами проведеної зустрічної звірки складається довідка, яка підписується суб'єктом господарювання (законним чи уповноваженим представником) і посадовими особами органу державної податкової служби та особисто вручається суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку або надсилається суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Аналогічні положення закріплені п.4.5 та п.4.6 Методичних рекомендацій №236.
При цьому п.4.4 цих Методичних рекомендацій передбачено, що у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання (далі - Акт) (додаток 3), реєструє його у Журналі реєстрації довідок про результати проведення зустрічної звірки (актів про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, неявки для підписання, відмови від писання Довідки про результати проведення зустрічної звірки) (далі - Журнал реєстрації довідок/актів) (додаток 4) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України.
Як вбачається з акту від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Тріал Груп» щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р.», провести таку зустрічну звірку позивача видалося неможливим у зв'язку із тим, що згідно інформації з ІС «Податковий блок» станом на момент проведення зустрічної звірки стан підприємства: 9 - «Направлено повідомлення про відсутність за місцезнаходженням»(а.с.78-101).
Так, згідно п.45.2 ст.45 Податкового кодексу України податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України.
Відповідно до ст.16 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.
Абзацом 7 частини 2 статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» передбачено, що в Єдиному державному реєстрі щодо юридичної особи містяться, зокрема, відомості про місцезнаходження цієї юридичної особи.
Згідно ч.5 ст.17 цього Закону в Єдиному державному реєстрі містяться також відомості про відсутність юридичної особи за її місцезнаходженням, про відсутність підтвердження відомостей про юридичну особу, а також відомості про зарезервовані найменування юридичних осіб.
При цьому ст.18 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» встановлено статус відомостей Єдиного державного реєстру та визначено, що якщо відомості, які підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, були внесені до нього, то такі відомості вважаються достовірними і можуть бути використані в спорі з третьою особою, доки до них не внесено відповідних змін.
Жодних доказів відсутності ТОВ «Тріал Груп» станом на 09.09.2014р. за адресою: місто Київ, бульвар Кольцова, буд.15, крім посилання на відомості ІС «Податковий блок», відповідачем не надано.
В тому числі відповідачем не надано доказів на підтвердження проведення його працівниками заходів щодо перевірки знаходження (відсутності) підприємства за його юридичною адресою саме у вересні 2014 року, тобто на момент організації проведення зустрічної звірки.
Також відповідачем не надсилалося позивачу жодних запитів про надання відомостей та їх документального підтвердження до зустрічної звірки.
В акті від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639 також не зазначено про надіслання позивачу будь-яких запитів.
Разом з тим, позивачем надано суду докази того, що підприємство перебуває за своєю юридичною адресою, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, як-то витяг та виписки з цього Реєстру, договір суборенди нежилого приміщення за адресою: місто Київ, бульвар Кольцова, буд.15, а також докази того, що у позивача були наявні відповідні трудові ресурси, про які він звітував шляхом подання звітів за формою 1-ДФ (а.с.59-77).
Зважаючи на наведене, суд приходить до висновку, що відповідачем було порушено процедуру проведення зустрічної звірки ТОВ «Тріал Груп», при цьому існування підстав для висновку про наявність фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, у розумінні приписів п.4.4 Методичних рекомендацій №236, на час проведення зустрічної звірки позивача відповідачем не доведена.
Оскільки ДПІ Святошинському районі ГУ Міндоходів у місті Києві було порушено встановлену чинним законодавством процедуру проведення зустрічних звірок, дії відповідача щодо проведення зустрічної звірки ТОВ «Тріал Груп», за результатами якої складено акт від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Тріал Груп» щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р.», є протиправними. Тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволення частини позовних вимог щодо визнання протиправними дій відповідача відносно визнання правочинів, укладених позивачем з контрагентами, вказаними в акті від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639, нікчемними в силу припису закону, з огляду на наступне.
Згідно п.5.1 Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджених наказом Державної податкової служби України №236 від 22.04.2011р., електронні копії підписаного керівником (заступником керівника) органу ДПС супровідного листа про результати проведення зустрічної звірки, складеної Довідки/Акта, інших документів та наданих суб'єктом господарювання матеріалів не пізніше наступного робочого дня від дати їх складання надсилаються до органу ДПС - ініціатора за допомогою ІС «Зустрічні звірки». У разі непідтвердження господарських відносин із суб'єктом господарювання зазначені матеріали (один примірник складених працівниками органу ДПС Довідки/Акта та належним чином завірені копії отриманих від суб'єкта господарювання матеріалів) одночасно із направленням електронних копій надсилаються органу ДПС - ініціатору поштою із повідомленням про вручення, при цьому отримана від суб'єкта господарювання інформація та її документальне підтвердження залишається органу ДПС - виконавцю. У разі неможливості проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання разом із Актом органу ДПС - ініціатору надсилаються належним чином засвідчені копії наявних матеріалів, що підтверджують цей факт, матеріалів щодо вжитих заходів з метою проведення зустрічної звірки, а також інших наявних в органі ДПС матеріалів, що мають або можуть мати відношення до питань запиту і не підтверджують дані платника податків, наведені у такому запиті.
Пунктом 5.2 цих Методичних рекомендацій визначено, що отримана від суб'єкта господарювання інформація та її документальне підтвердження в подальшому використовується для проведення зустрічних звірок та повинна бути відпрацьована в комплексі з іншими документами суб'єкта господарювання при проведенні чергової документальної планової або позапланової перевірки суб'єкта господарювання із метою підтвердження повноти відображення результатів здійснених господарських операцій у податковому та бухгалтерському обліку.
З аналізу наведених норм вбачається, що фактично акт (довідка), складений за результатами зустрічної звірки, - це службовий документ, який підтверджує факт проведення (або неможливості проведення) зустрічної звірки і є носієм доказової інформації про встановлені обставини під час проведення такої зустрічної звірки. При цьому, акт (довідка) лише фіксує такі обставини та не є остаточним документом, зобов'язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення відповідача і сам по собі не породжує певних правових наслідків для позивача, не є актом індивідуальної дії, а містить лише висновки, посадової особи органу доходів і зборів, яка проводила зустрічну звірку.
Таким чином, позовна вимога у вигляді визнання неправомірними (протиправними) дій посадових осіб або конкретного контролюючого органу при формуванні у акті певних висновків є неналежно обраним способом правового захисту позивача, оскільки вирішення такого спору не захищає саме по собі права чи інтереси платника податку. За наявності обґрунтованого позову належним способом такого захисту є оскарження рішення податкового органу, яке і містить обов'язкове для виконання волевиявлення суб'єкта владних повноважень відносно конкретного платника податку.
При цьому суд вбачає підстави для задоволення частини позовних вимог щодо визнання протиправними дій відповідача відносно коригування показників податкових зобов'язань з податку на додану вартість та податкового кредиту ТОВ «Тріал Груп» в автоматизованій інформаційній системі «Податковий блок» в підсистемі «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», здійснені на підставі акту від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639, а також частини позовних вимог щодо зобов'язання відповідача відновити в цих системах показники податкової звітності позивача, а саме податкові зобов'язання з податку на додану вартість та суми податкового кредиту за період за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р., які були визначені позивачем у податкових деклараціях з податку на додану вартість за цей період, з огляду на наступне.
Як вбачається з акту від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Тріал Груп» щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р.», контролюючим органом зроблено висновок про не підтвердження реальності здійснення господарських операцій позивача з його контрагентами за вказаний період через відсутність ТОВ «Тріал Груп» та його посадових осіб за місцезнаходженням, відсутність у цього підприємства будь-яких основних засобів, відповідного персоналу, виробничих активів, офісних, складських та виробничих приміщень, транспортних засобів та інших умов для ведення господарської діяльності, а також документів фінансово-господарської діяльності.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що керівником ДПІ Святошинському районі ГУ Міндоходів у місті Києві будь-якого податкового повідомлення-рішення про збільшення ТОВ «Тріал Груп» грошового зобов'язання з податку на додану вартість за вищеозначений період по взаємовідносинам з його контрагентами, переліченими в акті від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639, в порядку ст.86 Податкового кодексу України не приймалось.
Однак, з наданої роздруківки з автоматизованої інформаційної системи «Податковий блок» (підсистема «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України») вбачається, що відповідачем на підставі акту від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639 було внесено зміни до вказаної автоматизованої інформаційної системи шляхом коригування показників податкових зобов'язань з податку на додану вартість та податкового кредиту ТОВ «Тріал Груп» по взаємовідносинам з його контрагентами, переліченими в цьому акті, за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р. (а.с.112-118, 120-122).
При цьому, п.п.54.3.2 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, зокрема, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.
Відповідно до п.58.1 ст.58 Податкового кодексу України у разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.
З аналізу наведених норм вбачається, що у разі встановлення контролюючим органом факту заниження або завищення платником податків показників податкових зобов'язань чи податкового кредиту, в тому числі через їх декларування за фактичної відсутності об'єктів оподаткування, контролюючий орган зобов'язаний прийняти відповідне податкове повідомлення-рішення. Іншого порядку дій в такому випадку, в тому числі і дій щодо коригування показників податкової звітності такого платника податків без узгодження відповідного податкового повідомлення-рішення, Податковим кодексом не передбачено.
Дійсно, ст.74 Податкового кодексу України встановлено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом державної податкової служби. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.
Так, згідно наказу ДПС України від 24.12.2012р. №1197, в органах державної податкової служби впроваджено єдину електронну систему «Податковий блок», до складу якої, зокрема, входить і підсистема «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України». При цьому в цій системі відображаються по податковим періодам показники податкових зобов'язань з податку на додану вартість та податкового кредиту платників податків у розрізі контрагентів на підставі задекларованих ними показників податкової звітності з метою використання цих даних під час перевірок шляхом співставлення задекларованих зобов'язань та податкового кредиту по суб'єктам господарювання та встановлення наявності або відсутності відхилень.
При цьому відповідно до п.54.1 ст.54 Податкового кодексу України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою.
Пунктом 49.8 статті 49 цього Кодексу встановлено, що прийняття податкової декларації є обов'язком контролюючого органу. Під час прийняття податкової декларації уповноважена посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов'язана перевірити наявність та достовірність заповнення всіх обов'язкових реквізитів, передбачених пунктами 48.3 та 48.4 статті 48 цього Кодексу. Інші показники, зазначені в податковій декларації платника податків, до її прийняття перевірці не підлягають.
Наказом ДПА України від 30.05.1997р. №166 затверджена форма декларації з податку на додану вартість та порядок її заповнення і подання. До даного наказу були внесені зміни та доповнення наказом ДПА України від 17.03.2008р. №159, яким встановлено, що одночасно з декларацією повинні подаватися всі необхідні додатки до декларації, подання яких передбачено цим Порядком, а також розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (додаток 5 до податкової декларації з податку на додану вартість та додаток 2 до податкової декларації з податку на додану вартість (скороченої). У разі подання уточнюючих розрахунків, в яких проводиться коригування податкових зобов'язань та/або податкового кредиту, такі ж розшифровки подаються на суму уточнення.
Згідно Методичних рекомендацій щодо централізованого приймання та комп'ютерної обробки податкової звітності платників податків в ДПС України, затверджених наказом ДПС України від 14.06.2012р. №516, за відсутності зауважень до оформлення податкової звітності вона реєструється і вважається прийнятою. Обробка та занесення інформації до електронних баз виконується підрозділом ведення та захисту податкової звітності, у разі відсутності зазначеного підрозділу - підрозділами, на які покладено цю функцію. За відповідність інформації у базах податкової звітності даним податкових документів, наданих платником податків, несуть відповідальність підрозділи ведення та захисту податкової звітності.
Таким чином, обов'язок платника податків подати декларацію з податку на додану вартість узгоджується з обов'язком контролюючого органу прийняти таку декларацію та, при відсутності зауважень до її оформлення, відобразити показники цієї декларації у відповідних базах податкової звітності.
Отже, показники податкового кредиту та податкових зобов'язань з ПДВ конкретного платника податків, які відображаються в підсистемі «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», формуються на підставі показників поданих таким платником податків податкових декларацій з ПДВ з додатком № 5, і повинні їм відповідати.
Коригування контролюючим органом самостійно задекларованих платником податків показників податкової звітності можливе лише шляхом прийняття контролюючим органом відповідного податкового-повідомлення рішення з подальшим його узгодженням у встановленому законом порядку. Здійснення такого коригування без прийняття податкового повідомлення-рішення та без зміни цих показників самим позивачем шляхом подання декларацій (уточнюючих розрахунків) порушує права та інтереси позивача, оскільки позивач, як платник податків, має право розраховувати на те, що задекларовані ним в податкових деклараціях показники податкового кредиту та податкових зобов'язань з ПДВ відповідають показникам з централізованої бази даних податкової звітності, тим більше, що, вони, як зазначалося вище, можуть бути використанні при проведенні перевірок шляхом співставлення з показниками контрагентів з метою виявлення наявності або відсутності певних відхилень.
Оскільки відповідні податкові повідомлення-рішення відповідачем не приймались, а відповідно податкові зобов'язання не узгоджувались, суд приходить до висновку, що останнім безпідставно було змінено показники відповідної податкової звітності позивача з податку на додану вартість та податкового кредиту лише на підставі висновків акту від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639. Тому відкориговані показники підлягають відновленню.
При цьому належним способом відновлення порушеного права позивача є саме зобов'язання відповідача відновити в автоматизованій інформаційній системі «Податковий блок» в підсистемі «Деталізована інформація по платнику податку на додану вартість щодо результатів автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» показники податкових зобов'язань з податку на додану вартість та податкового кредиту ТОВ «Тріал Груп», які були визначені позивачем у податковій звітності з податку на додану вартість за період з 01.06.2014р. по 31.08.2014р. та відкориговані відповідачем на підставі акту від 09.09.2014р. №692/26-57-22-04-10/39156639. Тому суд приймає рішення про зобов'язання відповідача вчинити такі дії.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить із того, що позивачем при подачі позову до суду понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору у сумі 73,08грн., що підтверджується квитанцією, наявною в матеріалах справи (а.с.2), а відповідно до приписів ч.3 ст.94 КАС України якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Таким чином, на користь позивача має бути стягнуто з Державного бюджету України суму судових витрат пропорційно частині задоволених позовних вимог, а саме у розмірі 58,46грн.
Керуючись ст. ст. 122, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
п о с т а н о в и в :
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Тріал Груп» до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити частково.
У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. 186 цього Кодексу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя О.М. Турова