Справа № 804/1795/15
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2015-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 лютого 2015 р. Справа № 804/1795/15

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Златіна Станіслава Вікторовича
при секретарі - Лісна А.М. за участі представника позивача - ОСОБА_1 представника відповідача - Саємко С.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про поновлення строку звернення з адміністративним позовом до суду та клопотання представника Відділу Держземагентства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області про залишення позовної заяви без розгляду по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Відділу Держземагенства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до суду, у якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ Відділу Держземагентства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області від 17.02.2014 року № 11-к «Про звільнення ОСОБА_3.»; зобов'язати Відділ Держземагентства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області поновити ОСОБА_3 на роботі на посаді головного спеціаліста сектора Державного земельного кадастру Відділу Держземагентства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області; стягнути з Відділу Держземагентства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області на користь ОСОБА_3 заробітну плату (середній заробіток) за час вимушеного прогулу.

До позовної заяви позивач додав клопотання про поновлення строку звернення з позовом до адміністративного суду. Клопотання мотивовано тим, що позивачем у судовому порядку оскаржувались накази відповідача від 14.02.2014 року № 10-к «Про неповну службову відповідність» та від 19.11.2013 року № 112-к «Про переведення ОСОБА_3.». Позивач вказує на те, що результати розгляду адміністративних справ стосовно перерахованих вище наказів, мають значення для доцільності звернення позивача з даним адміністративним позов до суду тому, що судові рішення додатково обґрунтовують правову позицію позивача.

Ухвалою суду від 27.01.2015 року відкрито провадження у адміністративній справі.

Суд під час відкриття провадження у адміністративній справі не вирішував питання про визнання поважними причин пропущення позивачем строку звернення з адміністративним позовом до суду.

Позивач у судовому засіданні підтримав заявлене клопотання.

Відповідач у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання позивача, вказуючи на те, що позивач отримав копію наказу про звільнення 17.02.2014 року. У позивача не було жодних об'єктивних або суб'єктивних обставин, які унеможливили звернення з даним позовом до суду протягом одного місяця з моменту отримання копії наказу про звільнення. Також відповідач у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.9 ч.1 ст. 155 КАС України, оскільки позивач протягом 2014 року неодноразово звертався з аналогічним позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, про те жодна позовна заява не була розглянута судом по суті

Суд дослідивши клопотання позивача та клопотання представника відповідача, заслухавши пояснення сторін, встановив наступне.

Предметом позову є визнання протиправним та скасування наказу про звільнення з публічної служби та поновлення позивача на публічній службі.

Згідно ч.3 ст.99 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У відповідності до п.13 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 року № 2 «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ» при розгляді спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби застосовуються строки звернення до суду, встановлені спеціальними законами. У разі коли ці закони зазначені питання не врегульовують, то з врахуванням необхідності субсидіарного застосування законів про працю суди повинні виходити із строків звернення до суду, визначених частиною першою статті 233 Кодексу законів про працю України. Тому громадянин може звернутися із заявою про вирішення спору у справах про звільнення з публічної служби - у місячний строк із дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Отже, чинне законодавство України, встановленими строками, обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлено досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17рп/2011 визнано, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційний прав на судовий захист і доступ до правосуддя.

Практика Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмежено, в тому числі і встановленням строків звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справа «Стаббігс та інш. Проти Великобританії» рішення від 22.10.1996 року, «Девеер проти Бельгії» рішення від 27.02.1980 року).

Статтею 100 КАС України визначено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

У відповідності до п.9 ч.1 ст.155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Як вбачається з матеріалів справи позивач був ознайомлений 17.02.2014 року з наказом відповідача від 17.02.2014 року № 11-к «Про звільнення ОСОБА_3.», що вбачається із напису позивача на копії наказу, який знаходиться у матеріалах справи.

З позовною заявою до суду позивач звернувся лише 30.12.2014 року згідно із штампу відділення зв'язку на конверті та описі вкладення у цінний лист.

Отже, позивач станом на момент звернення з позовом до суду пропустив місячний строк встановлений ч.3 ст.99 КАС України.

Судом встановлено, що будь-які об'єктивні чи суб'єктивні обставини не позбавляли позивача можливості звернутися до суду, у визначені законом строки, з відповідним позовом до відповідача, якщо позивач вважає, що діями чи бездіяльністю відповідача порушуються його права та законні інтереси.

Окрім того, судом встановлено, що позивач протягом 2014 року тричі подавав позовну заяву до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з аналогічним предметом позову, про те жодна позовна заява не була розглянута судом по суті, що підтверджується копіями ухвал Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.04.2014 року № 804/3191/14, від 28.10.2014 року № 804/8135/14 та від 19.11.2014 року № 804/18224/14, що знаходяться у матеріалах справи.

За вказаних обставин доводи позивача про оскарження у судовому порядку наказів відповідача, які передували прийняттю наказу про звільнення, не є поважною причиною для поновлення строків звернення з даним адміністративним позовом до суду, оскільки позивач фактично не був позбавлений можливості подати позовну заяву до адміністративного суду протягом одного місяця з моменту отримання наказу про звільнення і вже під час судового розгляду справи просити суд зупинити провадження до моменту набрання законної сили іншими рішення суду, які мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, суд не вважає причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, які наведено у клопотанні, поважними.

Таким чином, строк звернення з адміністративним позовом до суду не підлягає поновленню.

Керуючись ст.ст. 100, 155, 165 КАС України суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про поновлення строку звернення з позовом до суду - залишити без задоволення.

Клопотання представника Відділу Держземагентства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до Відділу Держземагентства у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягення заробітної плати за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до ч.3 ст.155 КАС України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя (підпис) С.В. Златін
Ухвала не набрала законної сили станом на 13.02.2015 року Суддя З оригіналом згідно Помічник судді С.В. Златін Р.Ю. Ричка