Справа № 826/15324/14
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2015-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Бужак Н. П.

Суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.

За участю секретаря Савін І.В.

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області на постанову Окружного адміністративного суду від 28 листопада 2014 року в справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про визнання протиправними дій інспекції щодо зобов»язання ОСОБА_2 усунути допущені порушення, визначені у приписі від 31.07.2014 року № С-3107/6, скасування зазначеного припису та скасування рішення.

Відповідно до постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 листопада 2014 року позовні вимоги задоволено.

Не погодившись із постановою суду першої інстанції, відповідач інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду м. Києва та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги залишити без задоволення.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з»явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до звернення Зеленьківської сільської ради від 10.07.2014 року №7/10-1007/15, інспекцією ДАБК у Київській області проведено перевірку на результатами якої складено акт перевірки.

У даному акті посадовою особою, яка здійснювала перевірку зазначено, що було виявлено побудовану вигрібну яму з керамічної цегли із влаштуванням каналізації від житлового будинку, яка зі слів ОСОБА_2 побудована у 2006 році. Будівельний паспорт, який дає право на виконання будівельних робіт ОСОБА_2 не виготовлявся. Вигрібна яма побудована самостійно, чим порушено вимоги ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розміщена на земельній ділянці на відстані приблизно 4-х метрів від житлового будинку та близько 10 метрів від існуючого питного колодязя, яким користується ОСОБА_2, чим порушено вимоги п.3.25а* табл. 3.2а ДБН-360-92**. Також перевіркою не встановлено факту герметичності вигрібної ями.

31.07..2014 року Інспекцією ДАБК у Київській області винесено припис на ім»я ОСОБА_2 у якому зазначено необхідність усунути допущені правопорушення до 31 липня 2015 року згідно вимог чинного законодавства.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні послався на ту обставину, що для будівництва вигрібної ями виготовлення будівельної документації не потребується.

Колегія суддів повністю погоджується із такими доводами суду першої інстанції.

Пунктом 3.2 Інструкції №127 від 24.05.2001 року про порядок проведення технічної інвентаризації об»єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державним комітетом будівництва, архітектури та житлової політики України визначено перелік об»єктів, які не належать до самочинного будівництва, зокрема, зазначена норма містить посилання на те, що для одноквартирних (садибних), дачних та садових будинків не належать до самочинного будівництва, у т.ч. зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд, навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, свердловин, криниць, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, тощо.

Відповідно до п.1.2 Порядку прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення 1 та ІІ категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, і проведення технічної обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж, затвердженого наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 19.03.2013 року №95 господарські споруди - земельні поліпшення, що не належать до будівель та приміщень, призначені для виконання спеціальних технічних функцій, до яких належать колодязі, вигрібні ями, ворота, хвіртки, замощення, тощо.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку, що вигрібна яма, що самовільно була побудована позивачкою, не відноситься до переліку об»єктів, які відповідно до вимог чинного законодавства є самовільно збудованими без отримання документації, яка дає право на виконання будівельних робіт.

Крім зазначеної обставини, яку вказала особа, що здійснювала перевірку, в акті та у приписі про усунення допущених позивачкою правопорушень, зазначено, що під час перевірки було виявлено, що вигрібна яма побудована на відстані від житлового будинку приблизно 4 метрів та на відстані приблизно 10 метрів від питного колодязя, а також не встановлено герметичності вигрібної ями.

Як вбачається із акта перевірки, вигрібна яма за словами ОСОБА_2 побудована у 2006 році на відстані 4-х метрів від житлового будинку та приблизно 10-ти метрів від питного колодязя. Герметичності вигрібної ями під час перевірки не встановлено.

Відповідно до п.1.1 наказу Міністерства охорони здоров»я №145 від 17.03.2011 року «Про затвердження Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць» вигрібна яма (вигріб) - інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів.

Пунктом 3.25 табл. 3.2а ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» встановлено допустимі норми та відстані між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами та визначено гранично допустимі межі влаштування вигрібних ям (септиків). Септик є локальною очисною установкою, призначеною для збору й очищення побутових і господарських стічних вод від індивідуальних житлових будинків, об»єктів малоповерхової забудови, котеджів при відсутності центральної системи каналізації. При роботі очисних споруд застосовується принцип гравітаційного відстоювання та біологічного доочищення з використанням біоферментальних препаратів, а також ґрунтових природних і примусових методів доочищення.

Отже, вигрібна яма побудована з порушенням вимог чинного законодавства України, зокрема з порушенням п.3.25а Державних будівельних норм.

Проте, колегія суддів вважає, що незважаючи на встановлення певних порушень з боку позивачки при будівництві вигрібної ями, відповідачем не було викладено у приписі заходів щодо усунення виявлених порушень, що не дає можливості їх усунення.

Як вбачається із припису №С-3107/6 від 31.07.2014 року останній складено на відповідному бланку згідно з додатком 3 до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №240 від 15.05.2012 року.

В даному приписі посадова особа відповідача зазначила які порушення було виявлено під час перевірки, проте не зазначила заходів щодо усунення порушень, що фактично не дає можливості суду визначити які саме правопорушення необхідно усунути позивачу та у який спосіб, а особі, якої стосується даний припис - виконати вимоги припису.

Згідно з пунктом 17 постанови КМ України №553 від 23 травня 2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Таким чином, оскільки припис відповідачем винесено з порушенням вимог чинного законодавства України, без зазначення заходів щодо усунення порушень, тобто без конкретизації які саме порушення необхідно позивачу усунути та у який спосіб, а також з урахуванням того, що отримання спеціального документу, який надає право на виконання будівельних робіт та оформлення будівельного паспорту на забудову вигрібної ями не потребується, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки в частині визнання протиправними дій та скасування припису є правомірними, а тому постанова суду першої інстанції є законною, оскільки ухвалена з дотриманням норм чинного законодавства України.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду є законною і обґрунтованою, ухвалена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування не має.

Викладені в апеляційній скарзі апелянтом доводи, висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до ст. 198,200 КАС України, суд апеляційної інстанції має право за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 160,197,198,200,205,206,212,254 КАС України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 листопада 2014 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення, проте на неї може бути подано касаційну скаргу до Вищого адміністративного суду України у порядку та в строки, визначені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Повний текст виготовлено: 04 лютого 2015 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Троян Н.М.

Костюк Л.О.