Справа № 821/380/15-а
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2015-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2015 р. м. ХерсонСправа № 821/380/15-а

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 104, 105, 106 КАС України за адміністративним позовом Заступника прокурора Херсонської області в інтересах держави в особі Департаменту агропромислового розвитку Херсонської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк Агро" третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державна фінансова інспекція в Херсонській області про стягнення коштів,

встановив:

Заступник прокурора Херсонської області звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Департаменту агропромислового розвитку Херсонської обласної державної адміністрації з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк Агро", третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державна фінансова інспекція в Херсонській області, в якому просить стягнути з ТОВ "Маяк Агро" до Державного бюджету України незаконно отримані кошти в сумі 3384375,60 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що в ході проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту агропромислового розвитку Херсонської обласної державної адміністрації за період з 01.01.2009 р. по 01.07.2014 р. були виявлені порушення вимог чинного законодавства України, які зафіксовані в акті від 05.08.2014 р. №07-17/034, а саме: ревізією встановлено, що товариством з обмеженою відповідальністю "Маяк Агро" внесено недостовірні дані до актів про фактичний обсяг виконання робіт та витрат товариства за 2009 р., що фактично призвело до нанесення матеріальної шкоди (збитків) спеціальному фонду Державного бюджету України на суму 3384375,60 грн. На підставі вказаного акта Державною фінансовою інспекцією у Херсонській області була виставлена вимога від 18.08.2014 р. №21-07-10-15/485 про усунення порушень, на виконання якої Департаментом агропромислового розвитку Херсонської обласної державної адміністрації направлено на юридичну адресу ТОВ "Маяк Агро" вимогу про повернення коштів, які до теперішнього часу не повернуті. Враховуючи викладене та посилаючись на ст.1212 Цивільного кодексу України, позивач вважає, що кошти, безпідставно отримані ТОВ "Маяк Агро", підлягають поверненню до Державного Бюджету України, що і стало підставою для звернення до Херсонського окружного адміністративного суду з даним позовом.

Згідно зі ст. 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду.

Суд, дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи, дійшов до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у даній справі виходячи з наступного.

Як видно з матеріалів справи, предметом даного спору є відшкодування ТОВ "Маяк-Агро" матеріальної шкоди, завданої спеціальному фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст.ст. 2, 4, 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є: правочини; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов'язків може бути настання або ненастання певної події.

Учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи, а також: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб'єкти публічного права.

Основу цивільного законодавства України становить Конституція України.

Основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України.

Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу, акти Президента України у випадках, встановлених Конституцією України, постанови Кабінету Міністрів України, нормативно-правові акти інших органів державної влади.

Правовою підставою даного позову прокурор указав ст.1212 Цивільного кодексу України, відповідно до якої особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Отже, спірні правовідносини, які виникають з приводу завдання шкоди, регулюються нормами цивільного законодавства, а тому за своїм характером є цивільно-правовими.

В той же час, відповідно до ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України; спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Юрисдикція адміністративних судів відповідно до ч. 2 ст. 2 та ч. 2 ст. 4 КАС України поширюється на всі публічно-правові спори (оскарження будь-яких рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень), крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

За змістом ч.2 ст. 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку господарського або цивільного судочинства, якщо вони не заявлені в одному провадженні із вимогою вирішити публічно-правовий спір.

В даному випадку позивач просить стягнути матеріальну шкоду з юридичної особи, яка до того ж не є суб'єктом владних повноважень, тобто в змісті позовних вимог відсутня така ознака як публічність правових відносин.

Той факт, що позов подано прокурором відповідно до повноважень, передбачених Законом України "Про прокуратуру", не перетворює даний спір на публічно-правовий, оскільки згаданий Закон не містить імперативного припису про належність будь-якого спору за зверненням прокурора до юрисдикції адміністративного суду.

Виходячи з положень ст.36-1 Закону України "Про прокуратуру", прокурору при здійсненні повноважень щодо представництва інтересів держави шляхом звернення до суду із позовною заявою слід враховувати характер спірних правовідносин та відповідно до них визначатись із юрисдикцією спору.

Враховуючи викладене та характер спірних правовідносин, розгляд даного спору не належить до юрисдикції адміністративного суду.

Натомість цей спір з урахуванням суб'єктного складу відноситься до юрисдикції господарського суду.

Слід звернути увагу на положення ст.ст. 1, 2, 12, 29 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності (далі - підприємства та організації), мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

У випадках, передбачених законодавчими актами України, до господарського суду мають право також звертатися державні та інші органи, фізичні особи, що не є суб'єктами підприємницької діяльності.

Господарський суд порушує справи за позовними заявами, зокрема прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави.

Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві.

Господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні господарських договорів, у тому числі щодо приватизації майна, та з інших підстав.

Прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, порушену за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду для представництва інтересів громадянина або держави. З метою вступу у справу прокурор може подати апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд рішення Верховним Судом України про перегляд рішення за нововиявленими обставинами або повідомити суд і взяти участь у розгляді справи, порушеної за позовом інших осіб.

Отже, оскільки компетенція адміністративних судів не поширюється на вирішення справ, даної категорії, то це виключає розгляд такої справи в порядку адміністративного судочинства.

Враховуючи наведене, суд роз'яснює прокурору про наявність права звернення з даним позовом в порядку господарського судочинства за відповідною територіальною підсудністю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження у адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства

Керуючись ч.1 ст.109 КАС України,

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження у адміністративній справі за позовом Заступника прокурора Херсонської області в інтересах держави в особі Департаменту агропромислового розвитку Херсонської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Маяк Агро" третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державна фінансова інспекція в Херсонській області про стягнення коштів.

Позовну заяву разом із усіма доданими до неї документами повернути позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п"яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи..

Суддя Пекний А.С.

кат. 9.3