Справа № 826/11365/14
Суддя: Мєзєнцев Є.І.
Дата ухвалення: 2015-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

09 лютого 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Файдюка В.В., Чаку Є.В., при секретарі - Войтковській Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 вересня 2014 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві про скасування постанови та припису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду із адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві про скасування постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 22 липня 2014 року №105 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису від 08 липня 2014 року про зупинення підготовчих робіт.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 вересня 2014 року в задоволенні адміністративного позову було відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи просить скасувати вказане судове рішення і прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В судовому засіданні 09 лютого 2015 року, представник відповідача заявив клопотання про зміну сторони, а саме: змінити Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, проте доказів ліквідації юридичної особи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві або її реорганізації надано не було. Крім того, відповідачем також не надано передавального акту, в якому повинні міститися положення про правонаступництво всіх прав і обов'язків реорганізованої юридичної особи, а тому колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні означеного клопотання.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що працівниками Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_2 при реконструкції житлового будинку по вул. Миру, 24 у Деснянському районі м. Києва. За результатами перевірки складено акт від 08.07.2014.

Проведеною перевіркою встановлено що реконструкція частини житлового будинку здійснюється ОСОБА_2 без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено ч.1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Категорія складності будівлі II на підставі класу наслідків такого об'єкта будівництва відповідно до ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва", ДБН А.2.2-3:2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", ДБН В. 1.2- 14:2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ" та постанови № 557 від 27.04.2011.

Виявлення зазначеного порушення стало підставою для складення припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт) від 08.07.2014, протоколу про адміністративне правопорушення від 08.07.2014 та винесення постанови №105 про накладення штрафу у справі про адміністративне правопорушення від 22.07.2014, якою на позивача накладено стягнення за вчинене правопорушення у вигляд штрафу у розмірі 4250,00 грн.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 1 Положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 02.06.2011 року № 22 (далі - Положення), Інспекція є територіальним органом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, підзвітна і підконтрольна їй.

Відповідно до п. 3 Положення, основним завданням Інспекції є здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів.

Інспекція для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку складати протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, накладати штрафи відповідно до законодавства.

З 02.06.2011 діє Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок № 553). Відповідно до п. 1 Порядку № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно - будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Відповідно до п. 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи Інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Як вбачається із змісту акту перевірки, підставою для проведення такої у даному випадку слугувало звернення гр. ОСОБА_3 (вх. № 7/26- Д-2506/16 від 25.06.2014). Крім того із змісту акту позапланової перевірки, що перед проведенням такої позивачу головним державним інспектором Інспекційного відділу № 1 - Євдокименком А.В. пред'явлено службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Із змістом акта позивача ознайомлено в день його складання, про що свідчить відповідна відмітка, однак жодних зауважень з приводу невідповідності інформації щодо пред'явлення направлення на проведення перевірки позивачем не зазначено. За таких обставин суд приходить до переконання, що відповідачем в повній мірі доведено правомірність дій посадових осіб як при проведенні позапланової перевірки так і при складенні акту.

Також, як вірно зазначено судом першої інстанції, не ґрунтуються на нормах чинного законодавства доводи позивача з приводу недопустимості відображення у приписі Інспекції одночасно вимоги про зупинення проведення будівельних робіт та вимоги про усунення порушень встановлених перевіркою.

Так, відповідно до змісту Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011р. №439, остання відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює в межах своїх повноважень державний контроль за дотриманням юридичними і фізичними особами державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, перепланування та реконструкції (дообладнання) житлового фонду, будівель громадського призначення, елементів упорядження територій для задоволення потреб осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення.

Для виконання покладених на неї завдань Інспекція має право в установленому порядку видавати обов'язкові до виконання приписи щодо: а) усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; в) усунення порушень вимог законодавства у сфері житлово-комунального господарства.

Що стосується доводів позивача з приводу того, що він не являється замовником в розумінні Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до змісту ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

В Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року №466, зазначено наступне:

Будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (далі - декларація) або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, а також реконструкцію або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв'язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року затверджено перелік об'єктів, будівництво яких здійснюється після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт: індивідуальний (садибний) житловий будинок, садовий, дачний будинок не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) площею до 300 кв. метрів; господарські будівлі і споруди, зокрема гаражі, які розташовані на присадибних, дачних і садових земельних ділянках.

За змістом наведених правових норм замовником може бути лише особа, яка має документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію, і саме на замовника покладається зобов'язання подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Позивач є власником земельної ділянки та власником житлового будинку, якій знаходиться на земельній ділянці, де проводилося реконструкція (будівництво), а тому саме він повинен був до початку будівельних робіт подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Частиною першою ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції України або її територіальному органу (далі - інспекції державного архітектурно-будівельного контролю) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи викладене, а також те, що позивачем не заперечується встановлена перевіркою обставина - не подання повідомлення про початок будівельних робіт, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За правилами ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 160, 195, 198, 200, 205, 206, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 вересня 2014 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 254 КАС України та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтею 212 КАС України.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

суддя В.В.Файдюк

суддя Є.В.Чаку

Головуючий суддя Мєзєнцев Є.І.

Судді: Файдюк В.В.

Чаку Є.В.