Справа № 826/17042/14
Суддя: Парінов А.Б.
Дата ухвалення: 2015-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

05 лютого 2015 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Парінова А.Б.,

суддів: Грибан І.О., Губської О.А.,

при секретарі судового засідання Арсенійчук М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 11 грудня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Голови Верховної ради України про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до голови Верховної ради України, в якому просив визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у непідписанні та неподанні Президенту України ухваленого Верховною Радою України 16 вересня 2014 року Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб-учасників подій на території Донецької та Луганської областей» (законопроект №5082 від 16.09.2014) та зобов'язати відповідача підписати і подати Президенту України ухвалений Верховною Радою України 16 вересня 2014 року Закон України «Про недопущення слідування та покарання осіб-учасників подій на території Донецької та Луганської областей» (законопроект №5082 від 16.09.2014).

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11 грудня 2014 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що суд першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення неправильно застосував норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

16.09.2014 Верховною Радою України було прийнято внесений Президентом України Закон «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей» №5082.

Також 16.09.2014 народними депутатами України Одарченком Ю.В., Кириленком І.Г., Іликом Р.Р., Абдуліним О.Р., Гриценком А.С., Канівцем О.Л. зареєстровано проект постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття за основу та в цілому проекту Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей». У пояснювальній записці до вказаного проекту постанови зазначено про те, що під час розгляду парламентом проекту Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей» було допущено порушення процедури його прийняття.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 підозрюється у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 110 Кримінального кодексу України, з приводу чого здійснюється кримінальне провадження №0000298. У витязі з вказаного кримінального провадження зазначено наступну фабулу: міський голова м.Стаханова Луганської області ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом січня-липня 2014 року вживав активні дії, спрямовані на антиконституційну зміну меж території України шляхом виокремлення Луганської області, а також публічно закликав до зміни меж території України.

Посилаючись на ту обставину, що Закон «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей» №5082 стосується його прав та обов'язків, а його непідписання та неподання Президенту України перешкоджає реалізації права позивача на звільнення від відповідальності за участь у подіях щодо організації місцевого референдуму стосовно визнання незалежності так званої Луганської народної республіки, ОСОБА_2 звернувся з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані дії та бездіяльність відповідача відповідають вимогам Закону.

Колегія суддів погоджується з наведеним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст. 88 Конституції України Голова Верховної Ради України здійснює повноваження, передбачені цією Конституцією, у порядку, встановленому Регламентом Верховної Ради України.

Згідно з п. 3 ч. 2 цієї статті до повноважень Голова Верховної Ради України віднесено підписання актів, прийнятих Верховною Радою України.

Порядок роботи Верховної Ради України (далі - Верховна Рада), її органів та посадових осіб, засади формування, організації діяльності та припинення діяльності депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді встановлюються Конституцією України, Регламентом Верховної Ради України (далі - Регламент) та законами України «Про комітети Верховної Ради України», «Про статус народного депутата України», про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України.

Згідно з ч. 2 ст. 1 Закону України «Про Регламент Верховної Ради України» Регламент встановлює порядок підготовки і проведення сесій Верховної Ради, її засідань, формування державних органів, визначає законодавчу процедуру, процедуру розгляду інших питань, віднесених до її повноважень, та порядок здійснення контрольних функцій Верховної Ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 130 Закону України «Про Регламент Верховної ради України» текст закону, прийнятий Верховною Радою, не пізніш як у десятиденний строк оформляється головним комітетом, візується головою комітету та керівником секретаріату цього комітету чи особами, які виконують їх обов'язки, керівником юридичного підрозділу та керівником підрозділу, на який в установленому порядку покладено функцію з оформлення на підпис Голові Верховної Ради України прийнятих Верховною Радою актів, і подається на підпис Голові Верховної Ради України. Якщо текст закону завізований із зауваженнями, вони разом із текстом закону подаються Голові Верховної Ради України.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що Голова Верховної Ради України підписує поданий на підпис закон не раніше двох і не пізніше п'яти днів з дня його подання, крім випадків, передбачених цим Регламентом.

Згідно з ч. 3 ст. 130 Закону України «Про Регламент Верховної ради України» у разі виявлення порушень законодавчої процедури, передбаченої цим Регламентом, наслідком чого може бути скасування результатів голосування, а також у разі подання на підпис Голові Верховної Ради України тексту закону, не ідентичного тексту законопроекту, прийнятого Верховною Радою, народний депутат у дводенний строк може письмово звернутися до Голови Верховної Ради України з обґрунтованою пропозицією про внесення уточнень до прийнятого закону. У цьому разі Голова Верховної Ради України не підписує закон без розгляду зазначених пропозицій Верховною Радою у порядку, передбаченому цим Регламентом (стаття 48).

Положеннями ст. 48 Закону України «Про затвердження Регламенту Верховної Ради України» передбачено наступне.

Рішення Верховної Ради можуть бути скасовані Верховною Радою до підписання відповідного акта Верховної Ради Головою Верховної Ради України.

Закони, постанови та інші акти Верховної Ради, що набрали чинності, скасуванню Верховною Радою не підлягають, вони можуть бути визнані Верховною Радою такими, що втратили чинність.

У разі порушення встановленої цим Регламентом процедури при розгляді й голосуванні проекту закону, постанови, іншого акта Верховної Ради народний депутат, інший суб'єкт права законодавчої ініціативи чи його представник можуть звернутися до головуючого на пленарному засіданні із заявою про порушення цього Регламенту при розгляді й голосуванні питання.

Головуючий на пленарному засіданні повинен невідкладно вжити заходів для усунення порушень цього Регламенту, які виникли при розгляді й голосуванні питання, або у разі виникнення перешкод, які могли вплинути на результати голосування під час його проведення, провести за рішенням Верховної Ради повторне голосування без обговорення.

У разі якщо в результаті вжитих головуючим на пленарному засіданні заходів не забезпечено припинення порушення цього Регламенту та не усунуто наслідків цього порушення при голосуванні за закон, постанову чи інший акт Верховної Ради в цілому або якщо головуючий на пленарному засіданні залишив заяву без розгляду, народний депутат, інший суб'єкт права законодавчої ініціативи може у дводенний строк звернутися до Голови Верховної Ради України з відповідною письмовою заявою.

Одночасно народний депутат, інший суб'єкт права законодавчої ініціативи вносить проект постанови Верховної Ради про скасування рішення Верховної Ради про прийняття закону, постанови чи іншого акта Верховної Ради в цілому.

Голова Верховної Ради України або Перший заступник чи заступник Голови Верховної Ради України направляє проект постанови Верховної Ради, передбачений частиною шостою цієї статті, в день його внесення комітету, до предмета відання якого належать питання регламенту, для попереднього розгляду і внесення пропозицій.

Комітет, до предмета відання якого належать питання регламенту, в терміновому порядку, але не пізніш як за три дні від дня одержання проекту постанови Верховної Ради з урахуванням календарного плану роботи сесії Верховної Ради, готує висновок щодо доцільності його прийняття чи відхилення.

Після розгляду відповідного проекту постанови Верховної Ради в комітеті, до предмета відання якого належать питання регламенту, Верховна Рада без голосування про включення до порядку денного розглядає його на пленарному засіданні. Обговорення питання щодо такого проекту постанови Верховної Ради проводиться за скороченою процедурою.

Згідно з ч. 4 ст. 130 Закону України «Про регламент Верховної Ради України» Підписаний закон Голова Верховної Ради України невідкладно направляє Президентові України.

З матеріалів справи судом встановлено, що після завершення пленарного засідання парламенту, на якому було прийнято Закон України «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей» №5082 народними депутатами України Одарченком Ю.В., Кириленком І.Г., Іликом Р.Р., Абдуліним О.Р., Гриценком А.С., Канівцем О.Л. зареєстровано проект постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття за основу та в цілому проекту Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей». У пояснювальній записці до вказаного проекту постанови зазначено про те, що під час розгляду парламентом проекту Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей» було допущено порушення процедури його прийняття.

Як встановлено судом першої інстанції з листа завідувача секретаріату Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України за вих. № 04-34/9-483 від 21.11.2014, у вказаному Комітеті на розгляді знаходиться проект постанови Верховної Ради України «Про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття за основу та в цілому проекту Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей», внесений народними депутатами Одарченком Ю.В., Кириленком І.Г., Іликом Р.Р., Абдуліним О.Р., Гриценком А.С., Канівцем О.Л. та ін., проте він не розглядався.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в силу положень ст.ст. 48, 130 Закону України «Про Регламент Верховної Ради України» у Голови Верховної Ради України відсутні підстави для підписання Закону України «Про недопущення переслідування та покарання осіб - учасників подій на території Донецької та Луганської областей» та направлення його на підпис Президентові України.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статті 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Колегія суддів зазначає, що доводи суб'єкта владних повноважень підтверджують правомірність вчинення оскаржуваних дій та бездіяльності.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції повно та всебічно, оцінивши фактичні обставини справи, з дотриманням норм матеріального та процесуального права, дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги позивача висновки суду першої інстанції не спростовують та відхиляються судом так, як є помилковими.

Згідно з ст. ст. 198, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 41, 167, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 11 грудня 2014 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов
Судді І.О. Грибан
О.А. Губська

Ухвалу в повному обсязі виготовлено 09.02.2015 року

.

Головуючий суддя Парінов А.Б.

Судді: Губська О.А.

Грибан І.О.