Справа № 823/881/14
Суддя: А.В. Каліновська
Дата ухвалення: 2015-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2015 року справа № 823/881/14

м. Черкаси

17 год. 35 хв.

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Каліновської А.В., суддів - Гараня С.М., Паламара П.Г.,

при секретарі судового засідання Педані О.В.,

за участю:

представника позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача - Державної архітектурно-будівельної інспекції України - Єременко Л.В.

представників третьої особи - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_6 до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3, про визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в Черкаський окружний адміністративний суд з вищезазначеним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати припис інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області №270 від 05.11.2013р.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником земельної ділянки по АДРЕСА_1. Після оформлення будівельного паспорту забудови земельної ділянки, позивачем направлено інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області повідомлення про початок будівельних робіт, яке останнім зареєстровано. А тому, на думку позивача, ним дотримано вимоги щодо оформлення дозвільних документів, які дають йому право здійснювати будівельні роботи. Крім того, на думку позивача інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області порушено порядок визначення ступеню вогнестійкості будинків, оскільки не були проведені випробовування, інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області не враховано, що позивачем здійснено реконструкцію житлового будинку, що допускає збереження існуючих відстаней між будівлями.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив його задовольнити з підстав зазначених вище. Також зазначив про те, що інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області дійшла висновку про порушення позивачем норм протипожежних розривів між житловими будинками без проведення відповідної експертизи, а лише на підставі висновків, замовником якого є власник житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 та за результатами зовнішнього огляду, що не узгоджується з вимогами законодавства, оскільки інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області зобов'язана під час перевірки провести випробовування та замовити відповідну експертизу.

Представником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Черкаській області позов не визнано, подано письмові заперечення, в яких зазначено, що посадова особа інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Черкаській області діяла відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, на підставі плану перевірок, затверджених керівником та направлення на здійснення планової перевірки. За результатами перевірки складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, протокол про адміністративне правопорушення. Позивач сплатив штраф, а отже, визнав свою вину.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України позов не визнав, зазначив, що позивачем порушені протипожежні розриви між житловими будинками на сусідніх ділянках, що встановлені ДБН 360-92, замість необхідних 10 метрів відстань складає 8.5 - 8.7 м. (Пастерівський, 7 має ІV ступінь вогнестійкості, житловий будинок по АДРЕСА_1 - ІІ ступінь вогнестійкості). Відповідно до вимог чинного законодавства органи державного архітектурно-будівельного контролю не зобов'язані замовляти відповідні експертизи, мають право здійснювати замір відстані шляхом візуального огляду та використовувати наявні експертизи, випробовування проводяться у тих випадках, коли будинок побудований з матеріалу, що не визначений в таблиці. Крім того, зазначив, що повідомлення про початок будівельних робіт, на яке посилається позивач скасовано рішенням суду.

Представники третьої особи щодо задоволення позовних вимог заперечили, з огляду на те, що позивач почав будівництво житлового будинку без дотримання розривів між житловими будинками, оскільки житловий будинок, що належить третій особі за адресою провулок Пастерівський, 7 відноситься до ІV ступеню вогнестійкості, а тому мінімальна відстань між будівлями має становити не менше 10 м.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_6, що підтверджується договором купівлі-продажу земельної ділянки від 13.11.2012р. та витягом з Державного реєстру правочинів, копії яких містяться у матеріалах справи.

ОСОБА_3, є власником сусіднього домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується копією державного акту на право постійного користування землею серії ЧР 24-2-318 земельна ділянка площею 134,5 кв.м., що розташована по АДРЕСА_2 надана ОСОБА_3 для обслуговування існуючого жилого будинку, господарських будівель і споруд. Крім того, в технічному паспорті на житловий будинок садибного типу по АДРЕСА_2 власником зазначено ОСОБА_3

Вищезазначені обставини визнані сторонами.

17 жовтня 2013 року ОСОБА_3 звернувся із заявою до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області, в якій просив притягнути до відповідальності та зобов'язати власника житлового будинку по АДРЕСА_1 привести будівництво свого житлового будинку у відповідність до вимог державних будівельних норм України шляхом внесення змін до проекту на будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1.

30 жовтня 2013 року відповідно до Указу Президента України від 08 квітня 2011 року №439 «Про Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України» та постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» направлено заступника начальника Черкаського міжрайуправління ОСОБА_7 для здійснення позапланової перевірки на домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується направленням для проведення позапланової перевірки №959 від 30.10.2013р., копія якого наявна у матеріалах справи.

05 листопада 2013 року заступником начальника Черкаського міжрайуправління ОСОБА_7 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, за результатами якої складено акт від 05.11.2013р.

Як вбачається з вищезазначеного акту встановлені порушення, зокрема порушено протипожежні розриви між житловими будинками на сусідніх ділянках - замість необхідних 10 метрів відстань складає 8,5-8,7 м. (відповідно до наданих висновків, житловий будинок по АДРЕСА_2 має ІV ступінь вогнестійкості, житловий будинок по АДРЕСА_1 - ІІ ступінь вогнестійкості), що є порушення п. 3,25*, додаток 3.1 ДБН 360-92 ** «Планування і забудова міських і сільських поселень».

За результатами перевірки інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №270 від 05.11.2013р.

Відповідно до частин 1, 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3 частини 4 вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23 травня 2011 № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно положень п. 7 вищезазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктом 16 Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно пункту 1 частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до п. 11 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли професійну атестацію.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що відповідні інспекції, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі необхідності мають право залучати до проведення перевірок представників експертних установ, однак обов'язку щодо такого залучення законодавством не передбачено, а тому посилання представника позивача на те, що під час перевірки посадовими особами не були залучені експерти, судом не приймається до уваги. Використання інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області відомостей, зазначених у експертній оцінці дотримання вимог пожежної безпеки при забудові присадибної ділянки по АДРЕСА_1 від 16 жовтня 2013 року не суперечить вимогам чинного законодавства.

Протипожежні вимоги встановлені Державними будівельними нормами "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" що поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України, що затверджені наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 р. N 44. ДБН 360-92**

Відповідно до додатку 3.1 ДБН 360-92** мінімальна відстань між житловими і громадськими будинками VІ ступеню вогнестійкості та іншими будинками з І-V ступенями вогнестійкості має становити не менше 10 м.

З огляду на те, що у матеріалах справи містяться різні відомості щодо ступеню вогнестійкості будинків АДРЕСА_1 та щодо відстані між ними, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22 травня 2014 року призначено судову будівельно-технічну експертизу.

Враховуючи вищезазначене, судом береться до уваги висновок експертів за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи на підставі вищезазначеної ухвали суду.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1187/14-23, 1620/14-23, 1621/14-23, 1622/14-23 від 27.11.2014р. на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_2 розташовано один житловий будинок літ. «А-1» з житловими прибудовами літ. «А1-2,», літ. «А2-1» та прибудовами літ. «а», літ. «а1», літ. «а5»; на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 розташовано один житловий будинок літ. «А-2» з підвалом літ. «пд»; житловий будинок літ. «А-1» за адресою: АДРЕСА_2 відноситься до ІV ступеню вогнестійкості; житловий будинок АДРЕСА_1 на предмет вогнестійкості його конструкцій не досліджувався у зв'язку з відсутністю під час візуально-інструментального обстеження, доступу на територію земельної ділянки та в середину будівлі; відповідно до результатів візуально-інструментального обстеження відстань між житловим будинком літ. «А-1» за адресою АДРЕСА_2 та житловим будинком літ. «А-2» за адресою АДРЕСА_1 становить від 8,12 м. до 8,19 м. по довжині будівель.

Отже, враховуючи те, що житловий будинок по АДРЕСА_2 відноситься до ІV ступеню вогнестійкості, мінімальна відстань має становити не менше 10 метрів.

Враховуючи вищезазначений висновок експертів, суд приходить до висновку про наявність порушень протипожежних розривів між житловими будинками АДРЕСА_1, а тому оскаржуваний припис винесено інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області правомірно та не підлягає скасуванню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що у справі наявні копії постанов інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області по справі про адміністративне правопорушення №682 від 15.11.2013р., якою ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП (порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд) та №92 від 24.04.2014р., якою ОСОБА_6 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-4 КУпАП (за невиконання припису від 05.11.2013р., що є предметом оскарження у даній справі). Однак у справі відсутні докази щодо оскарження позивачем вказаних постанов, натомість представник позивача не заперечує того, що позивачем сплачені штрафи за вказаними постановами, що дає суду підстави вважати, що позивач погодився з вказаним порушенням.

Посилання позивача на наявність у нього повідомлення про початок будівельних робіт не приймається судом до уваги, з огляду на те, що постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 19 березня 2014 року, що залишена без змін ухвалами Київського апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2014р. та від 27 жовтня 2014р., скасована реєстрація зазначеного повідомлення про початок виконаних робіт.

Відповідно до п. 2.10 ДБН В.1.1.7 - 2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва. Захист від пожежі» (далі - ДБН В.1.1.7 - 2002) значення межі вогнестійкості будівельних конструкцій визначають шляхом випробувань за ДСТУ Б В.1.1-4, за стандартами на методи випробувань на вогнестійкість будівельних конструкцій конкретних видів або за розрахунковими методами відповідно до стандартів і методик, затверджених або узгоджених з центральним органом державного пожежного нагляду. Загальні вимоги до розрахункових методів наведено у додатку В.

При впровадженні в практику будівництва конструктивних систем будинків, які не можуть бути однозначно класифіковані за певним ступенем вогнестійкості, рішення щодо їх ступеня вогнестійкості слід приймати за результатами проведення натурних вогневих випробувань на фрагментах таких будинків за методиками, затвердженими чи погодженими центральним органом державного пожежного нагляду (п. 2.19 ДБН В.1.1.7 - 2002).

Враховуючи вищезазначене, будинки, які можуть бути однозначно класифіковані за розрахунковими методами відповідно до стандартів і методик, не потребують обов'язкового проведення випробовувань, а тому посилання представника позивача на протиправність припису у зв'язку із тим, що інспекцією порушено порядок визначення ступеню вогнестійкості судом не приймається до уваги. Крім того, як вже було зазначено вище, використання під час перевірки інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області відомостей зазначених у експертній оцінці дотримання вимог пожежної безпеки при забудові присадибної ділянки по АДРЕСА_1 від 16 жовтня 2013 року не суперечить вимогам чинного законодавства.

Представник позивача в обґрунтування позовних вимог посилається на положення примітки 7 Протипожежних вимог, яка передбачає, що часткова реконструкція житлових будинків та господарських споруд на окремих садибних ділянках, які побудовані за раніше чинними нормативами, допускається за погодженням з місцевими органами архітектури і містобудування, державного пожежного та санітарного нагляду. В цьому випадку перебудова житлових будинків, їх господарських будівель та гаражів можлива за умови збереження існуючих відстаней між будівлями.

Однак у справі відсутні докази щодо здійснення позивачем реконструкції будинковолодіння, натомість наявні докази щодо будівництва житлового будинку на місті знесених будівель, зокрема копія будівельного паспорту, а тому посилання представника позивача на вищезазначені норми судом не приймається до уваги.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.1 ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому в силу ч.2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України довів правомірність оскаржуваного припису, натомість представник позивача обгрунтованих пояснень щодо заявлених позовних вимог суду не надав, а тому суд приходить до висновку про відмову у задоволені позову.

Керуючись ст.ст. 14, 86, 94, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня проголошення постанови. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий А.В. Каліновська

Судді С.М. Гарань

П.Г. Паламар

Повний текст постанови виготовлено 31 січня 2015 року.