Справа № 808/9653/14
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2015-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

19 січня 2015 року (о 15 год. 25 хв.) Справа № 808/9653/14 Провадження №ДО/808/1381/14 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Батрак І.В., розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краснолиманського міського управління юстиції у Донецькій області

про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2014 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) із позовом до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краснолиманського міського управління юстиції у Донецькій області (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправними дії відповідача та зобов'язати відповідача видати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, доньці ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, на підставі свідоцтва про народження на ім'я позивача та актового запису про народження від 29.06.1971 №190, свідоцтво про смерть її матері ОСОБА_2.

В адміністративному позові зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 позивач дізналася від доньки про те, що її мати ОСОБА_2 померла. На початку жовтня 2014 року під час ознайомлення з матеріалами кримінальної справи ч. 1 ст. 358 КК України позивач дізналась, що в матеріалах справи знаходиться копія актового запису про реєстрацію ОСОБА_1, де данні про батьків наступні: ОСОБА_3, 1933 року народження, та ОСОБА_2, 1932 року народження. Вказує, що до даного актового запису була приложена копія свідоцтва про смерть невідомої мені жінки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2. Пояснює, що 21.10.2014 позивач звернулась до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краснолиманського міського управління юстиції у Донецькій області для отримання свідоцтва про смерть матері, ОСОБА_2, проте відповідачем було видано свідоцтво про смерть невідомої жінки ОСОБА_2, яка жодного стосунку до позивача не має. У квартирі за адресою: АДРЕСА_1, де мешкала мати позивача, було знайдено профспілковий квиток НОМЕР_1, виданий 05.12.1983 на ім'я ОСОБА_2. На підставі викладеного, просить позов задовольнити.

Позивач у судове засідання не з'явився, проте 17.01.2015 надав до суду клопотання (вх. № 1893) про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, проте 15.01.2015 надав до суду клопотання (вх. № 1761) про розгляд справи без його участі. Крім того, відповідачем надані заперечення на позов, у яких, зокрема, зазначено, 21.10.2014 за письмовою заявою позивачем було отримано повторно свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 та смерть матерії серії НОМЕР_3. При видачі свідоцтв позивачу було роз'яснено, що в документах є розбіжності, тобто в актовому записі про народження заявника №190 від 29.06.1971 по батькові мати зазначена як «ОСОБА_2», а в актовому записі про смерть №17 від 01.08.2014, складеного виконкомом Новоселівської селищної ради по батькові мати зазначена як «ОСОБА_2». Державна реєстрація смерті була зареєстрована на підставі паспорта померлої, де по батькові зазначено «ОСОБА_2», але позивач наполягала на видачі свідоцтв. Посилається на п.2.5 Розділу ІІ Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання та вказує, що позивачу необхідно звернутись до відділу державної реєстрації актів цивільного стану із заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану для вирішення по суті. На підставі викладеного, просить відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ст. 41 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, за відсутності представників сторін, в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми законодавства, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відносини, пов'язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням і анулюванням, визначає засади діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану регулює Закон України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01.07.2010 № 2398-VI (далі - Закон № 2398-VI).

Відповідно до ст. 2 Закону № 2398-VI актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов'язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб'єктом цивільних прав та обов'язків. Державній реєстрації відповідно до цього Закону підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону № 2398-VI органами державної реєстрації актів цивільного стану є:

1) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації актів цивільного стану;

2) відділи державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних управлінь юстиції (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану);

3) виконавчі органи сільських, селищних і міських (крім міст обласного значення) рад.

Частиною 1 ст.6 Закону № 2398-VI передбачено, що відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.

Виконавчі органи сільських, селищних, міських (крім міст обласного значення) рад проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, смерті (ч.2 ст.6 Закону № 2398-VI).

Із матеріалів справи вбачається, що 21.10.2014 відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краснолиманського міського управління юстиції у Донецькій області було видано повторно Свідоцтво про смерть серія НОМЕР_3 ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 81 років, про що 01.08.2014 складено відповідний актовий запис №17. Місце смерті: України, Донецька область, Краснолиманський район, смт Новоселівка. Місце державної реєстрації виконавчий комітет Новоселівської селищної ради Краснолиманського району Донецької області.

Згідно ч.5 ст.9 Закону № 2398-VI правила проведення державної реєстрації актів цивільного стану, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання затверджуються Міністерством юстиції України.

Так, правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання затверджено наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за № 55/18793.

У відповідно до п. 2.1 Правил № 96/5 заява про внесення змін до актового запису цивільного стану за формою, наведеною в додатку 1, подається до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника, а у випадках, передбачених статтею 53 Сімейного кодексу України, також до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання першого примірника актового запису про шлюб при пред'явленні паспорта або паспортного документа.

Пунктом 2.5 Правил № 96/5 передбачено, що заява про внесення змін до актового запису цивільного стану подається:

особою, щодо якої складено актовий запис;

одним із батьків неповнолітнього (малолітнього);

піклувальником неповнолітнього та опікуном малолітнього;

опікуном недієздатної особи;

спадкоємцем померлого;

представником органу опіки та піклування під час здійснення повноважень з опіки та піклування стосовно особи, яка має право на подання такої заяви.

При цьому, згідно із п.2.6 Правил № 96/5 разом із заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану заявником подаються:

свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану, у яких зазначені неправильні, неповні відомості або відомості, які підлягають зміні;

інші документи, необхідні для розгляду заяви та вирішення питання по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач до відділу державної реєстрації актів цивільного стану із відповідною заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану не звертався.

Згідно з ч.1 ст. 22 Закону № 2398-VI внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку..

Жодного доказу щодо відмови відповідача у внесенні змін до актового запису цивільного стану смерті матері позивачем суду не надано.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно з ч. 1 ст. 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як встановлено ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а викладені в позовній заяві вимоги позивача є недоведеними, передчасними та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 94, 158-163 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання такої постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Батрак