Справа № 815/6510/14
Суддя: Балан Я. В.
Дата ухвалення: 2015-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/6510/14
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2015 року м. Одеса

15 год. 50 хв.

У залі судових засідань № 27

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Балан Я.В.

при секретарі судового засідання - Бобровській О.Ю.

за участю сторін:

представник позивача - ОСОБА_1 (за довіреністю)

представник відповідача - не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 (іпн НОМЕР_1) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення № 409 від 17.10.2014 року, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області про стягнення з ОСОБА_2 штрафу у розмірі 11 200 грн. 00 коп., визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 10.10.2014 року, складений Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, -

В С Т А Н О В И В:

До суду з адміністративним позовом звернулась ОСОБА_2 (іпн НОМЕР_1) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області (надалі - Інспекції ДАБК в одеській області), з урахуванням уточненого адміністративного позову, про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення № 409 від 17.10.2014 року, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області про стягнення з ОСОБА_2 штрафу у розмірі 11 200 грн. 00 коп., визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 10.10.2014 року, складений Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при винесенні постанови відповідачем було порушено норми чинного законодавства, зокрема ст. 19 Конституції України, оскільки в порушення приписів постанови КМУ № 244 від 06.04.1995 року, ані протокол, ані акт перевірки позивачу не були вручені та не були надані для ознайомлення, а вказані відповідачем відомості про відмову від підпису є неправдивими та ці факти можуть свідчити про фальсифікацію документів. Також, на думку позивача, відповідачем було порушено п.п. 13-14 вказаної постанови, адже оскаржувані протокол та акт складались без присутності інспектора на будівництві та без присутності позивача, у зв'язку із чим, позивачу не надавалось можливості ознайомитись із цими документами та викласти свої зауваження й підписати їх. Крім того, при винесенні постанови з урахуванням вищезазначених обставин, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області, ситуація не вивчалась повно та всебічно що унеможливлює захистити права позивача, оскільки акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, припис про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, протокол про адміністративне правопорушення від 10.10.2014 року, яким повідомлялось про розгляд справи позивач отримала лише 18.10.2014 року та цими діями було порушено права ОСОБА_2 на справедливий розгляд справи (аркуші справи 5-6, 54-55).

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити з підстав, зазначених в адміністративному позові та уточненому адміністративному позові (аркуші справи 5-6, 54-55).

Представник відповідача у судове засідання не з'явився. Відповідач належним чином повідомлений про дату, часі місце судового розгляду справи. Через канцелярію суду за вхід. № ФП/105/15 від 27.01.2015 року головою комісії з проведення ліквідації ІДАБК в Одеській області надано клопотання про розгляд справи за відсутністю представника Інспекції ДАБК в Одеській області (аркуш справи 56).

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, вивчивши обставини якими обґрунтовуються вимоги, а також докази, якими вони підтверджуються, суд вважає, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити повністю з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 11.10.2003 року, ОСОБА_2 є власником 474/1000 частини квартири АДРЕСА_1, яка в цілому складається з чотирьох кімнат, загальною площею 89,0 кв.м., в тому числі житловою - 53,7 кв.м. (аркуш справи 9).

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, на підставі наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області № 89Од від 30.09.2014 року та звернення гр. ОСОБА_4 на урядову гарячу лінію за № ВЕ-2564975 від 01.10.2014 року, яке надійшло листом ДАБІ України за № 40-3333-В(ЗВ) від 02.10.2014 року (вх.. № В-1959 від 07.10.2014 року), у присутності замовника будівництва - ОСОБА_2, посадовою особою відповідача проведено позапланову перевірку дотримання вимог чинного законодавства при будівництві об'єкту за адресою: АДРЕСА_1, про що складено акт від 10.10.2014 року (аркуші справи 20-22).

Згідно вказаного акту, перевіркою з виїздом на місце було встановлено, що вищевказана квартира в належить на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.2003 року гр. ОСОБА_2 та на момент виїзду на місце позивачем виконувались будівельні роботи з реконструкції вищевказаної квартири, а саме роботи з влаштування капітальної прибудови (приблизними розмірами 5,6х3,0 м.) з каменя-черепашнику на прибудинковій території вищевказаного будинку, яка належить територіальній громади м. Одеса; монолітного залізобетонного армопоясу по всьому периметру прибудови; влаштування ганку (2,5х2,5 м.); металевого паркану; сходів та окремої вхідної групи з громадської території загального користування Преображенського парку м. Одеса. Додатково було зафіксовано, що власником квартири ОСОБА_2 було демонтовано підвіконну частину вікна між основним приміщенням квартири та прибудовою та влаштовано на його місці дверний проріз, а також розширено віконний проріз зі сторони Преображенського парку. Як вбачається з вищезазначеного акту від 10.10.2014 року, перевіркою також було встановлено, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 віднесено до пам'яток архітектури, відповідно до рішення № 392 від 11.08.1987 року та наказу МКТ про занесення до Державного реєстру та відноситься до IV категорії складності. Відтак, як зазначив відповідач, відповідно ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. В свою чергу, Інспекцією також було встановлено, що гр. ОСОБА_2 до ДАБІ України за набуттям права на виконання будівельних робіт за вищевказаною адресою не зверталася, дозвіл ДАБІ України на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 не надавався, відтак, перевіркою було встановлено порушення позивачем приписів ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Від підпису , надання зауважень щодо здійснення перевірки та отримання копії акту перевірки позивач відмовилась, про що службовою особою відповідача зроблено відмітку у акті перевірки.

За результатами виявлення у ході проведення перевірки порушень, Інспекцією було складено припис від 10.10.2014 року «Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил», з вимогами усунути виявлені порушення містобудівного законодавства у термін до 10.11.2014 року та привести самочинно реконструйовану квартиру до первинного стану (аркуші справи 15-18).

Крім того, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст.ст. 254, 255, 256 Кодексу про адміністративні правопорушення, Інспекцією був складений протокол від 10.10.2014 року «Про адміністративне правопорушення» про те, що за результатами проведеної позапланової перевірки на об'єкті будівництва: реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1 виявлено порушення ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та повідомлено, що розгляд справи про правопорушення відбудеться о 09 год. 00 хв. 17.10.2014 року у приміщенні Інспекції ДАБК в Одеській області (аркуші справи 23-26).

Від підпису протоколу та отримання примірника протоколу позивач відмовилась, про що службовою особою відповідача зроблено відповідний запис у протоколі та примірник протоколу надіслано поштою.

Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, протокол про адміністративне правопорушення від 10.10.2014 року складені за результатами позапланової перевірки, Інспекцією було встановлено виконання гр. ОСОБА_2 у порушення ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 без права на їх виконання, а саме: на момент виїзду на місце позивачем виконувались будівельні роботи з реконструкції вищевказаної квартири, а саме роботи з влаштування капітальної прибудови (приблизними розмірами 5,6х3,0 м.) з каменя-черепашнику на прибудинковій території вищевказаного будинку, яка належить територіальній громади м. Одеса; монолітного залізобетонного армопоясу по всьому периметру прибудови; влаштування ганку (2,5х2,5 м.); металевого паркану; сходів та окремої вхідної групи з громадської території загального користування Преображенського парку м. Одеса. Додатково було зафіксовано, що власником квартири ОСОБА_2 було демонтовано підвіконну частину вікна між основним приміщенням квартири та прибудовою та влаштовано на його місці дверний проріз, а також розширено віконний проріз зі сторони Преображенського парку. Як вбачається з вищезазначеного акту від 10.10.2014 року, перевіркою також було встановлено, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 віднесено до пам'яток архітектури, відповідно до рішення № 392 від 11.08.1987 року та наказу МКТ про занесення до Державного реєстру та відноситься до IV категорії складності. Інспекцією також було встановлено, що гр. ОСОБА_2 до ДАБІ України за набуттям права на виконання будівельних робіт за вищевказаною адресою не зверталася, дозвіл ДАБІ України на проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 не надавався, відтак, перевіркою було встановлено порушення позивачем приписів ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, що брали участь у розгляді справи - начальника інспекційного управління в м. Одеса Шостацького С.В. та нормами Кодекса України про адміністративні правопорушення, замовника будівництва ОСОБА_2 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП.

За вчинення вказаного правопорушення відповідно до постанови № 409 від 17.10.2014 року на позивача накладено штраф у розмірі 11 200 грн. 00 коп. (аркуші справи 11-14).

На думку позивача, вищезазначені акт перевірки, припис, протокол та постанова є протиправними, оскільки, як зазначає позивач, перевірку було проведено без присутності позивача, у акті перевірки неправдиво вказано про відмову від його підписання позивачем, оскільки позивача взагалі на час перевірки не було за вказаною адресою - АДРЕСА_1, викладені в акті порушення були встановлені відповідачем без вивчення повно та всебічно усіх суттєвих обставин, що унеможливлює позивача захистити свої права.

Проте суд вважає доводи позивача необґрунтованими а позов таким, що не ґрунтується на нормах чинного законодавства виходячи з наступного.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України № 439 від 08.04.2011 року, Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства. Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області є територіальним органом зазначеної інспекції.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 р. державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (надалі - Порядок № 553 від 23.05.2011 року).

Пунктом 5 вказаного порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Позаплановою перевіркою, згідно приписів п. 7 Порядку № 553 від 23.05.2011 року, вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції, а підставою для її проведення є, зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п. 11 Порядку №553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку стану дотримання суб'єктами містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в тому числі під час застосування будівельної продукції; 6) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, які пройшли професійну атестацію; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до п. 9, п. 12, п. 13 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

При цьому, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль має право, зокрема, бути присутнім під час його здійснення, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Відповідно до п. 16-20 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

В разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис, а в разі відмови від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до приписів вказаного Порядку, у зв'язку із встановленням за наслідками проведення позапланового заходу порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем було складено акт перевірки, в якому зроблено відмітку про відмову від отримання та підписання цього акту суб'єктом будівництва, а також матеріали перевірки.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що при виявлені порушень чинного законодавства України у ході проведення перевірки позивача, відповідачем правомірно складені акт перевірки, припис про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Дії відповідача зі складання зазначених оскаржуваних актів є способом реалізації наданих Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області повноважень.

Крім того, вимоги позивача щодо скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 10.10.2014 року та протоколу про правопорушення від 10.10.2014 року, суд вважає безпідставними також з огляду на наступне.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 17 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Із змісту вказаної статті випливає, що обов'язковою ознакою як нормативно-правового так і правового акта індивідуальної дії є юридичний характер, тобто обов'язковість його приписів для відповідного суб'єкта (суб'єктів), дотримання якої забезпечується правовими механізмами.

При цьому, оскаржувані акт перевірки та протокол про правопорушення лише стверджують факт проведення Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області перевірки і є носіями доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а тому не підлягають скасуванню.

Згідно з п. 1 Порядку №553, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 3 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Згідно з ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року № 687-ХIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» № 208/94-ВР від 14.10.1994 року з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент винесення оскаржуваної постанови.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 4 Закону № 208/94 порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року.

Абзацом 3 п.2 Постанови № 244 встановлено, що штрафи накладаються на юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкт містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України №208/94 справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Пунктом 4 Порядку № 244 встановлено, що підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Відповідно до вимог пункту 5 Порядку № 244 протягом трьох днів після оформлення протоколу, інші необхідні матеріали (висновки експертів, дані лабораторних досліджень, фотографії, відомості про попередні порушення тощо) подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій накладати штраф.

Частиною 2 статті 3 Закону № 208/94 встановлено, що накладати штраф від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів мають право керівник Державної архітектурно-будівельної інспекції України та його заступники, керівники територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції України та їх заступники.

Зазначені приписи статті № Закону № 208/94 повністю кореспондують з приписами п.2 Порядку № 244.

Відповідно до приписів ч. 11 ст. 2 Закону № 208/94 та абз.2 п.13-1 Порядку № 244 штраф може бути накладено на суб'єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

В силу вимог пункту 7 Порядку № 244 рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу), що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку. У постанові зазначається розмір штрафу.

Згідно приписів Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 244 від 06.04.1995 року - справу може бути розглянуто за відсутності представника порушника.

З урахуванням приписів вказаного Порядку, відповідачем було розглянуто справу про правопорушення.

На підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, які брали участь у розгляді справи, керуючись нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення позивача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв'язку із встановленням у ході перевірки порушень позивачем ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Суд погоджується з позицією відповідача про вчинення ОСОБА_2 правопорушення у сфері містобудівної діяльності в результаті чого, нею виконувались будівельні роботи з реконструкції об'єкта, що відноситься до IV категорії складності, без дозволу Інспекції на виконання таких робіт з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», усі об'єкти будівництва поділяються на І, ІІ, ІІІ, ІV та V категорії складності, яка визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об'єктів до ІV та V категорій складності визначається Кабінетом міністрів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 5 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV та V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 557 від 27.04.2011 року встановлено ознаки об'єкту будівництва. Наявність яких характеризує цей об'єкт як об'єкт IV та V категорій складності, серед яких, в тому числі - у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

З матеріалів справи вбачається, що у ході проведення перевірки, Інспекцією було встановлено, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 якого позивачем здійснювались будівельні роботи з реконструкції, віднесено до пам'яток архітектури, відповідно до рішення № 392 від 11.08.1987 року та наказу МКТ про занесення до Державного реєстру.

Тобто, зазначений вище будинок, реконструкцію квартири у якому проводила позивач, відноситься до об'єктів будівництва IV категорії складності.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об'єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 року № 1805-III.

Статтею 1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» визначено поняття об'єкта культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов'язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об'єкти (об'єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об'єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Об'єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України за категоріями національного та місцевого значення пам'ятки (ст. 13 Закону України «Про охорону культурної спадщини»).

Статтею 14 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що занесення пам'ятки місцевого значення до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам'ятки) провадяться відповідно до рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам'яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.

Переліки об'єктів культурної спадщини затверджуються рішеннями відповідних органів охорони культурної спадщини.

Згідно з ч. 9 ст. 96 Кодексу про адміністративні правопорушення, виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів IV категорії складності, тягне за собою накладення штрафу від шестисот до семисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відтак, оскільки матеріалами справи підтверджено виконання позивачем будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1, що відносить до об'єктів будівництва IV категорії складності у відповідності до Пунктом 5 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV та V категорій складності, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України № 557 від 27.04.2011 року, без дозволу на виконання таких будівельних робіт, доказів щодо отримання відповідного дозволу позивачем до суду не надано, так само, як і доказів, які спростовують обов'язок суб'єкта будівництва - в даному випадку позивача отримати таких дозвіл на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири, за адресою: АДРЕСА_1, суд вважає, що відповідачем правомірно, відповідно до наданих законом повноважень прийнято постанову про накладення штрафу у розмірі 11 200 грн. 00 коп.

Крім того, у ході розгляду справи, позивачем жодним чином не підтверджено відсутність встановлених порушень, а саме до суду не надано документів, в підтвердження отримання позивачем відповідного дозволу на виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, що відносить до IV категорії складності, або відсутності обов'язку на отримання такого дозволу, що свідчить про те, що будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 позивачем проводились незаконно.

Інспекція державного архітектурно - будівельного контролю в Одеській області у своїй діяльності керується Конституцією України, Законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, наказами Держархбудінспекції України, а також «Положенням про Інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю в Одеській області», затвердженим наказом Держархбудінспекції України від 02.06.11р. №22.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до компетенції Інспекцій ДАБК віднесені повноваження складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. Процесуальний порядок накладення штрафів, особливості їх застосування, їх розміри та вид відповідальності, до якої притягається порушник визначені Законом України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та виданої на його виконання «Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Як вбачається з матеріалів справи, під час проведеної перевірки Інспекцією ДАБК в Одеській області встановлено порушення з боку ОСОБА_2 положень ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме здійснення будівельних робіт з реконструкції об'єкта, що відносить до IV категорії складності без відповідного дозволу Інспекції ДАБК.

Встановивши таке порушення, 10.10.2014 року Інспекція ДАБК склала акт перевірки, протокол про правопорушення та винесла припис, яким вимагала усунути виявлені порушення у термін до 10.11.2014 року, шляхом приведення самочинно реконструйовану квартиру до первинного стану.

Таким чином, на день проведення перевірки та складання акту й винесення припису, у позивача був відсутній відповідний дозвіл на право виконання будівельних робіт на об'єктів будівництва, який відноситься до IV категорії складності, який би посвідчував законне право позивача на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири, АДРЕСА_1.

Станом на час розгляду справи у суді, позивачем також не було надано відповідних належних доказів, які б підтверджували право позивача на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1.

З огляду на викладене вище, суд вважає, що Інспекція ДАБК в Одеській області при складанні акту перевірки, протоколу про правопорушення та винесенні припису від 10.10.2014 року про приведення самочинно реконструйованої квартири до первинного стану, діяла відповідно до норм законодавства, оскільки в силу положень ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», не допускається виконання будівельних робіт на об'єктах будівництва, які відносяться до IV і V категорій складності без дозволу на виконання будівельних робіт.

Доказів які б спростовували правомірність проведеної перевірки, результати якої оформлено актом від 10.10.2014 року та встановлені відповідачем під час перевірки порушення позивачем до суду не надано.

За таких обставин суд не вбачає підстав для скасування акту перевірки, припису та протоколу, рівно як і постанови, оскільки виявлені під час проведення перевірки порушення позивачем у сфері містобудівної діяльності не спростовано у ході судового розгляду справи.

У відповідності до п. 8 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», припис - це обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень вимог законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, які мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод, та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, на підставі вищезазначених норм чинного законодавства, суд дійшов висновку щодо недоведеності відповідачем правомірності прийняття оскаржуваної постанови про накладення штрафу з огляду на те, що підстави з яких вказане рішення було прийнято - виявлення під час проведення перевірки порушень у сфері містобудівної діяльності, а саме виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва IV категорії складності без дозволу на їх виконання Інспекції ДАБК.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі зазначеного суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 (іпн НОМЕР_1) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення № 409 від 17.10.2014 року, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області про стягнення з ОСОБА_2 штрафу у розмірі 11 200 грн. 00 коп., визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 10.10.2014 року, складений Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2 є необґрунтованими, на підставі того що оскаржувані дії та рішення контролюючого органу вчинено/прийнято на підставі та у межах повноважень, передбачених чинним законодавством, у зв'язку з чим у задоволенні позовних вимог позивача слід відмовити повністю.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 8, 9, 11, 69-71, 86, 159-164, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 (іпн НОМЕР_1) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення № 409 від 17.10.2014 року, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області про стягнення з ОСОБА_2 штрафу у розмірі 11 200 грн. 00 коп., визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 10.10.2014 року, складений Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2, визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.10.2014 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Одеській області на ім'я ОСОБА_2 - відмовити у повному обсязі.

Судові витрати розподілити відповідно до приписів ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова суду може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складено та підписано суддею 02 лютого 2015 року.

Суддя Я.В. Балан