Справа № 826/13585/13-а
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2014-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

16 грудня 2014 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Борисюк Л.П., Петрика І.Й.,

при секретарі: Присяжній Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 грудня 2013 року у справі за адміністративним позовом Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про визнання незаконними та скасування приписів,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач в особі Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" (далі по тексту - ОК "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус") звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області, в якому просив визнати незаконними та скасувати приписи відповідача про зупинення підготовчих та будівельних робіт № С-2607/7 від 26 липня 2013 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудувівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № С-2607/7 від 26 липня 2013 року, а також визнати незаконними та скасувати постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 3-0108/7 від 1 серпня 2013 року та № 3-01108/9 від 1 серпня 2013 року, винесені Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 17 грудня 2013 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Позивач не погоджуючись з прийнятим рішенням суду звернувся з апеляційною скаргою, в якій зазначає, що оскаржувана постанова суду не відповідає вимогам матеріального та процесуального права, а саме, судом першої інстанції неповно з'ясовано та не доведено обставини, що мають значення для справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, в зв'язку з чим просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити його позов в повному обсязі.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 24 липня 2013 року посадовою особою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області (далі по тексту - Інспекція ДАБК у Київській області) на підставі направлення на проведення планової перевірки № 6 від 18 липня 2013 року було проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на будівництві багатоквартирного будинку № 2, за адресою: Гірська сільська рада, Бориспільського району, Київської області, за результатом якої складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24 липня 2013 року.

З цих підстав, Головним державним інспектором інспекційного відділу № 2 Інспекційного управління № 2 Інспекції ДАБК у Київській області було видано приписи від 24 липня 2013 року, адресовані голові правління ОК "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" ОСОБА_2, а саме: № С-2407/5, яким вимагається зупинити виконання будівельних робіт по будівництву багатоквартирного будинку № 2 за адресою: Гірська сільська рада, Бориспільського району, Київської області з моменту вручення припису та усунути порушення містобудівного законодавства до 01 жовтня 2013 року; № С-2607/7, яким зобов'язано усунути порушення містобудівного законодавства до 01 жовтня 2013 року.

На підставі Акта перевірки Головним державним інспектором інспекційного відділу № 2 Інспекційного управління № 2 Інспекції ДАБК у Київській області відносно ОК "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" було складено протокол № 2-Л-З-3107/3 від 31 липня 2013 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

01 серпня 2013 року на підставі Акту перевірки та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, начальником Інспекції ДАБК у м. Києві Шушняком Богданом Богдановичем стосовно ОК "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" були винесені наступні постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності: № З-0108/3, якою позивача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 103 230,00 (сто три тисячі двісті тридцять гривень 00 коп.) та № 3-0108/7, якою позивача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 5 735,00 (п'ять тисяч сімсот тридцять п'ять гривень 00 коп.).

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи колегія суддів зважає на наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно із ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок).

За змістом частини першої пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, даний Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Як закріплено у пункті 2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Відповідно до пункту 7 Порядку, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності приписів та вимог інспекцій; перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до пунктів 16, 18 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється контроль, а другий залишається в інспекції. Акт підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснено перевірку.

Частиною 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктом 17 Порядку передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Як вбачається зі змісту протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 2-Л-З-3107/3 від 31 липня 2013 року, на земельній ділянці площею 1,0 га з цільовим призначенням - для ведення садівництва (державний акт ЯЙ №403116) на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області позивачем проводяться будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку (позначення 1-е згідно генплану; розмірами в плані 38,0 м х 12,0 м. 4-х поверхового з мансандрою. На момент перевірки збудовано 4 поверхи та виконується влаштування покрівлі по мансарді, а також встановлення ходових маршів. Будівельні роботи виконуються на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт КС 09 від 29.01.2013 року.

Під час проведення перевірки було встановлено порушення позивачем вимог ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що виявилося у наданні ним недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт, а саме:

- містобудівні умови та обмеження відсутні;

- технічний нагляд проводиться інженером технічного нагляду ОСОБА_4, тоді як в декларації зазначено відповідальну особу ОСОБА_6;

- кількість поверхів згідно декларації про початок виконання будівельних робіт - 5, а

фактично виявлено наявність 4-х поверхів з мансардою;

- затвердженою проектною документацією не передбачено черг будівництва.

У зв'язку з цим, як було вірно зазначено судом першої інстанції, посадовою особою відповідача у присутності голови правління ОК "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" ОСОБА_2 було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 2-Л-З-3107/3 від 31 липня 2013 року, який без зауважень був підписаний головою правління ОК "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус".

Що стосується правомірності дій відповідача при винесенні постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 3-0108/7 від 1 серпня 2013 року та № 3-01108/9 від 1 серпня 2013 року та питання на предмет їх законності в контексті вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до статті 1, частини 1 статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року N 687-XIV, архітектурна діяльність - діяльність по створенню об'єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність", під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Згідно п. 2, 4, 5 Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903 "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури", здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Відвідування об'єкта архітектури представниками групи авторського нагляду здійснюється згідно з планом-графіком або за викликом замовника (виходячи з виробничої потреби). У разі коли будівництво триває більш як один рік, план-графік коригується в міру потреби з урахуванням обсягу робіт, запланованого на поточний рік.

Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.

Представник групи авторського нагляду під час відвідування об'єкта архітектури вносить в обидва, примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно п. 8 ч. 2 ст. 2 вказаного Закону, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 8) незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до п. 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 06.04.1995 № 244, підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки

Пунктами 5, 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу), що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку.

Відповідно до абзацу 6 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат.

Та за висновками акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24 липня 2013 року, технічний нагляд проводиться інженером технічного нагляду ОСОБА_4, тоді як в декларації від 29.01.2013 р. позивачем відповідальною особою було зазначено ОСОБА_6, Серія ІТ №001473.

Отже, забудовником не було подано інформацію про зміну відповідального за проведення технічного нагляду.

Крім того, позивачем не було надано належних та обґрунтованих доказів того, що при зміні технічного нагляду з ОСОБА_6 на ОСОБА_4, ним на адресу Інспекції ДАБК у Київській області направлялося повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації у зв'язку зі зміною осіб відповідальних за проведення авторського та технічного нагляду.

Що стосується наявності порушень в частині надання позивачем недостовірних даних щодо поверховості об'єкту будівництва, колегія суддів зазначає, що за даними Декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої 29 січня 2013 року № КС09, будівництво будинку у с. Гора, Бориспільського району, Київської області, передбачає 5 поверхів.

За результатами проведення перевірки відповідачем було встановлено, що на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області позивачем проводяться будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку (позначення 1-в згідно генплану) розмірами в плані 38,0 х 12,0 м. 4-х поверхового з мансардою. На момент перевірки було збудовано 4 поверхи та виконується влаштування покрівлі по мансарді.

Згідно з Додатком Б ДБН В.2.2-15-2005 "Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення", затверджених наказом Держбуду України від 18 травня 2005 р. № 80, поверх мансардний (мансарда) - поверх у горищному просторі, фасад якого повністю або частково утворений поверхнею (поверхнями) похилої чи ламаної покрівлі.

На момент розгляду справи позивачем не було надано належних та допустимих доказів, які б спростовували висновки, викладені в Акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 24 липня 2013 року.

За таки обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що техніко-економічні показники об'єкту будівництва (зокрема поверховість) не відповідають техніко-економічним показникам, затвердженим у Декларації про початок виконання будівельних робіт, яка у встановленому законом порядку пройшла реєстрацію в Інспекції ДАБК у Київській області.

Відповідно до абзацу 4 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації - на об'єктах ІІІ категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Таким чином, зважаючи на наявність факту наведення недостовірності даних щодо поверховості об'єкту будівництва, розмір санкції, застосований Інспекцією ДАБК у Київській області до позивача повністю відповідає вимогам абзацу 4 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та, серед іншого, не залежить від кількості виявлених недостовірних даних.

Що стосується приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт № С-2607/7 від 26 липня 2013 року та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудувівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № С-2607/7 від 26 липня 2013 року, виданих Інспекцією ДАБК у Київській області, колегія суддів зауважує, що відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553, відповідач наділений повноваженнями видавати приписи з метою усунення виявлених порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, а відтак підстав для їх скасування колегія суддів не вбачає.

Таким чином, апелянтом не було надано доказів на підтвердження заявлених ним вимог, а тому доводи апеляційної скарги спростовуються вищевикладеним, матеріалами справи та не відповідають вимогам чинного законодавства.

Згідно зі ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Виходячи з вищезазначеного, колегія суддів вважає, що постановлене у справі рішення суду першої інстанції ґрунтується на вірно встановлених фактичних обставинах справи, яким дана належна юридична оцінка, правильно застосовані норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, та не допущено порушень матеріального і процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи, доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для скасування або зміни рішення суду першої інстанції відсутні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.198 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Кантрі Хаус" - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 17 грудня 2013 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя суддя суддя Я.М. Собків Л.П. Борисюк І.Й. Петрик

.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Судді: Борисюк Л.П.

Петрик І.Й.