Справа № 806/4164/14
Суддя: Шевчук С.М.
Дата ухвалення: 2015-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Липа В.А.
Суддя-доповідач:Шевчук С.М.
УХВАЛА

іменем України

"20" січня 2015 р. Справа № 806/4164/14

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Шевчук С.М.

суддів: Бучик А.Ю.

Майора Г.І.,

при секретарі Витрикузі В.П. ,

за участю сторін

представників

позивача- Соломонюка С.А.

відповідача- Подибайло В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Житомирської митниці Міндоходів на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "02" грудня 2014 р. у справі за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "ЖЛ" до Житомирської митниці Міндоходів про визнання протиправним та скасування рішень ,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2014 року позов задоволено. Скасовано рішення Житомирської митниці Міністерства доходів і зборів України про коригування митної вартості товарів № 101000003/2014/200004/2 від 21 серпня 2014 року.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції у справі, відповідач, звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити позивачу у задоволенні позову, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, здійснивши перевірку доводів апеляційної скарги, матеріалів справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 25 квітня 2014 року між ТДВ "ЖЛ" (яке виступає як Покупець) та компанією "Coplana-Cooperativa" Бразилія (яка виступає як Продавець) укладено контракт № BRAS/671, відповідно до умов якого, Продавець продає, а Покупець придбаває арахіс сирий лущений (далі - Товар) в кількості, асортименті та за ціною, визначеними специфікаціями, які додаються до кожної поставки і є невід'ємними частинами даного Контракту.

Згідно з пунктом 2.1 Контракту, ціна товару встановлюється в доларах США і зазначається в специфікації та експортному рахунку (інвойсі) на кожну поставку.

Умови поставки визначені пунктом 3.1 Контракту, згідно якого товари поставляються на умовах CІF Одеса Україна (Инкотермс 2010).

21 серпня 2014 року ТДВ "ЖЛ" подано до Житомирської митниці митну декларацію № 101060000/2014/012326 на митне оформлення партії товару: "арахіс бразильський (сирий, лущений) типу Runner splits (розколотий навпіл) в 500 мішках по 50 кг + -0,5 кг - 25000 кг. по ціні 1,20 дол. США/кг. на суму 30 тис. дол. США (388577,28 грн., ПДВ - 77715,46 грн.) Виробник: COPLANA-Cooperativa Agroindustrial, Бразилія".

Для підтвердження заявленої митної вартості товару, позивачем до митної декларації були надані документи за переліком, передбаченим частиною 2 статті 53 МК, а саме: контракт № BRAS/671 від 25.04.2014, специфікацію № 1 від 25.04.2014, інвойс, прайс від виробника від 23.04.2014, міжнародні автомобільні накладні (CMR), коносамент № 868423217 від 16.07.2014, платіжні документи, що підтверджують вартість товару № 41 від 12.08.2014, сертифікат про походження товару, висновок ТПП В-2594 від 13.08.2014, інформація з мережі Інтернет про вартість бразильського арахісу.

За результатами здійснення аналізу супровідних документів, поданих разом з митною декларацією № 101060000/2014/012326, Житомирською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № 101000003/2014/200004/2 від 21 серпня 2014 року, в якому митний орган самостійно визначив митну вартість товару за резервним методом її визначення, на підставі чого ТДВ "ЖЛ" видана картка відмови в митному оформленні (випуску) товарів № 101060000/2014/00353.

Підставою для відмови в оформленні митних декларацій та прийняття спірного рішення став висновок відповідача про те, що митна вартість товару не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), оскільки документи, зазначені у частині 2 ст. 53 МКУ подані для митного оформлення не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (а саме інформації щодо ступені обробки товару, його сорту, калібру, а також розподілу на фракції, - кількості ядер арахісу в 1 унцію (28.3 грамм), що в свою чергу впливає на числові значення складових митної вартості та ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари) та у зв'язку з неподанням на письмову вимогу органу доходів і зборів, відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) специфікації виробника товару; 2) інформацію біржових організацій про вартість товару сировини; 3) виписку з бухгалтерської документації. За інформацією, яка наявна у органах доходів і зборів, вартість схожих товарів є вищою в порівнянні з митною вартістю оцінюваних товарів. Проведено процедуру консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору другорядних методів визначення митної вартості відповідно до вимог статей 59-64 МКУ. За результатами проведеної консультації встановлено, що методи 2а і 2б не можуть бути застосовані у зв'язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв'язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, яка ґрунтується на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях МД № 101060000/2014/005214 від 25.04.2014, з урахуванням коригувань на обсяг партії товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, що відповідає принципам і критеріям, визначених Угодою про застосування статті VІІ Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. Джерело інформації цінової бази ЄАІС щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, Митний кодекс України від 13.03.2012 № 4495-VІ.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем на вимогу митного органу були надані всі документи на підтвердження митної вартості ввезеного товару і у витребуванні інформації біржових організацій та специфікацій про вартість товару не було підстав, оскільки позивачем надано висновок Житомирської торгово-промислової палати про вартість товару та прайс- лист виробника товару. Стосовно ж витребуваної митницею виписки з бухгалтерської документації, то обумовлена вимога не конкретизована. Зокрема, митний орган не зазначив, які відомості підлягали відображенню у вказаній виписці.

Поряд з тим, з описової частини картки відмови вбачається, що позивачем надано відповідачу всі первинні документи: контракт № BRAS/671 від 25.04.2014, специфікацію № 1 від 25.04.2014, інвойс, прайс від виробника від 23.04.2014, міжнародні автомобільні накладні (CMR), коносамент № 868423217 від 16.07.2014, платіжні документи, що підтверджують вартість товару № 41 від 12.08.2014, сертифікат про походження товару, висновок ТПП В-2594 від 13.08.2014, інформація з мережі Інтернет про вартість бразильського арахісу.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення.

Отож, будь-яка господарська операція відображається у первинних документах, а бухгалтерський облік є лише похідною складовою по обліку таких первинних документів. Вартість придбаного товару підтверджується виключно первинними документами. Бухгалтерські виписки до первинних документів не належать, а відтак не можуть бути документом що підтверджує митну вартість товару.

Відповідно до статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів та інше.Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраною декларантом або уповноваженою ним особою. Методу визначення митної вартості умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Таким чином, митний орган має виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Згідно з частинами третьою, четвертою, п'ятою, шостою статті 53 Митного кодексу України у разі якщо подані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Водночас, під час розгляду даної справи судом не встановлено обставин, які б свідчили про існування достатніх підстав для виникнення обґрунтованого сумніву у Житомирської митниці щодо вартості імпортованого товару та витребуванні додаткових документів.

Правову позицію з даного питання було викладено в постанові Верховного Суду України від 01.10.2013, зокрема в останній було зазначено: що "...наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митниця зобов'язана доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів".

Відповідно до частини першої статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно частинами другою, третьою статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Як встановлено судом першої інстанції жодних розбіжностей або ознак підробки в наданих декларантом (позивачем) документах при підтвердженні митної вартості виявлено не було, а також надані документи містять всі необхідні дані.

Поряд з вказаним, з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів №101000003/2014/200004/2 від 21.08.2014 вбачається, що відповідач визначає митну вартість товарів за резервним методом, яка ґрунтується на раніше визначених митним органом митних вартостях, зокрема по митній декларації № 101060000/2014/005214 від 25.04.2014.

Однак, зазначена митна декларація не може бути застосована як підстава для резервного методу, оскільки остання подавалася позивачем для митного оформлення іншого товару та іншого виробника, а саме: постачальником по цій митній декларації виступала компанія Golden Peanut Company LLC (США), договірна ціна була визначена на рівні 1,45 дол. США/кг. В даному випадку постачальником товару є COPLANA-Cooperativa Agroindustrial, Бразилія. Предметом поставки по митній декларації № 101060000/2014/005214 від 25.04.2014 є товар сорту "Runner Jumbo" та калібрування "Jambo+21", тобто цілий. В даному ж випадку предметом поставки є "арахіс бразильський (сирий, лущений) типу Runner splits (розколотий навпіл).

Таким чином, мають місце розбіжності не лише у виробниках товару, але і у сорті та калібруванні товару. Натомість митний орган на обумовлені розбіжності не зважив та прийняв вартість товару імпортованого позивачем на рівні вартості товару іншого виробника та іншого сорту.

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, колегія суддів Житомирського апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що порушень або неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід відхилити, а оскаржуване судове рішення залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Житомирської митниці Міндоходів залишити без задоволення, а постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "02" грудня 2014 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя С.М. Шевчук

судді: А.Ю.Бучик

Г.І. Майор

Повний текст cудового рішення виготовлено

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: Товариство з додатковою відповідальністю "ЖЛ" вул.Щорса,67,м.Житомир,10003

3- відповідачу/відповідачам: Житомирська митниця Міндоходів вул. Перемоги,25,м.Житомир,10003

4-третій особі: - ,