Справа № 821/4423/14
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2015-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2015 р.м. ХерсонСправа № 821/4423/14
09 год. 51 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Хом'якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участю представника позивача Бойко В.В., представника відповідача Кротко Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Херсонський суднобудівний завод" до Головного управління Міністерства доходів і зборів у Херсонській області про визнання протиправними податкових повідомлень-рішень,

встановив:

Публічне акціонерне товариство "Херсонський суднобудівний завод" (позивач, ПАТ "ХСЗ") звернулось до адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати нечинними податкові повідомлення-рішення Головного управління Міністерства доходів і зборів у Херсонській області від 28.08.14 № про збільшення суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб'єктами господарювання на 144353,58 грн. та застосування штрафної санкції у сумі 72176,79 грн., № про збільшення суми грошового зобов'язання щодо мита на товари, що ввозяться на територію України суб'єктами господарювання на 34369,90 грн. та застосування штрафної санкції у сумі 17184,95 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані упередженими та безпідставними висновками акту перевірки від 11.08.14 № 0011/4/21-22-22-06-26/, підприємство не допускало порушень митного та податкового законодавства під час виконання умов договору по ремонту для компанії "CONCORD" (Belize) (власник судна) судна "Нефтетрудовоз 49М", використане для ремонту на замовлення обладнання із Туреччини після 365 днів не було випущено у вільний обіг на митній території України, оскільки було встановлено на судні, що підлягало ремонту у 2013 році, на яке було оформлено декларацію "Експорт-11". Також, позивач зауважив, що після ремонту судна, власником обладнання є "CONCORD" (Власник Судна), тому після виконання умов договору, обладнання вважається вивезеним за межі митної території України, є таким що не випускалось для вільного обігу на митній території України, є іноземним товаром, відповідно не може набути митного статусу українського товару, що позбавляє можливості ПАТ "ХСЗ" помістити останній у митний режим імпорту. ПАТ "ХСЗ" вважає, що відсутня вина підприємства у не переміщенні у інший митний режим обладнання, чинне законодавство України не передбачає можливості переміщення обладнання в інший митний режим або продовження строку переробки обладнання на митній території України.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, позов просив задовольнити.

Головне управління Міністерства доходів і зборів у Херсонській області (відповідач) проти позову заперечує з підстав законності прийнятих спірних податкових повідомлень - рішень від 28.08.14 № , № , винесених на підставі обґрунтованих висновків акту перевірки від 11.08.14 № 0011/4/21-22-22-06-26/. Відповідач зазначив, що ПАТ "ХСЗ" було надано митним органом дозвіл на переробку на митній території України на строк до 12.07.2013 продуктів обладнання на виконання договору щодо ремонту судна "Нефтетрудовоз 49М" "CONCORD" (Belize) (власник судна). Заяви на продовження строків від підприємства не надходило до митного органу, пояснення не надавались, що призвело до нарахування Херсонською митницею за митною декларацією позивача від 20.07.2012 № /2012/002502 "ІМ 51" митних платежів з умовним повним звільненням від оподаткування всього на суму 178723,48 грн., в т.ч. ввізне мито - 34369,90 грн., ПДВ - 144353,58 грн. Відповідач також зазначив, що товар, оформлений митною декларацією від 20.07.2012 № /2012/002502 в порушення ст. 160 МК України у встановлені строки за межі митної території України не було реекспортовано, згідно положень ч. 1 ст. 151 МК України ПАТ "ХСЗ" не було завершено митний режим та не було здійснено сплату платежів за вказаною митною декларацією, у зв'язку з чим підприємством занижено податкове зобов'язання у розмірі 178723,48 грн.

В судовому засіданні представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

Публічне акціонерне товариство "Херсонський суднобудівний завод" є юридичною особою, суб'єктом підприємницької діяльності у сфері будування суден і плавучих конструкцій з 25.12.2003, перебуває на обліку в ДПІ у м. Херсоні як платник податку на додану вартість.

Спірні відносини виникли між сторонами внаслідок прийняття Головним управлінням Міністерства доходів і зборів у Херсонській області відносно ПАТ "ХСЗ" податкових повідомлень - рішень від 28.08.14:

- № про збільшення суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб'єктами господарювання на 144353,58 грн. та застосування штрафної санкції у сумі 72176,79 грн.,

- № про збільшення суми грошового зобов'язання щодо мита на товари, що ввозяться на територію України суб'єктами господарювання на 34369,90 грн. та застосування штрафної санкції у сумі 17184,95 грн.

Вказані податкові повідомлення-рішення є предметом розгляду у даній справі.

З обставин справи вбачається, що підставою прийняття спірних рішень слугували висновки акту від 11.08.2014 № 0011/4/21-22-22-06-26/ документальної планової виїзної перевірки стану дотримання вимог законодавства України з питань митної справи ПАТ "ХСЗ" за період з 01.01.2013 по 31.12.2013. Зокрема, в даному акті зазначено про встановлене порушення ПАТ "ХСЗ" ч. 1 ст. 151, ч. 1 ст. 160, ч. 12 ст. 286 Митного кодексу України та п. 36.1 ст. 36, п. 206.12, п. 206.16 ст. 206 ПК України що призвело до заниження податкових зобов'язань всього на суму 178723,48 грн., в т.ч. ввізне мито - 34369,90 грн., ПДВ - 144353,58 грн.

З акту перевірки від 11.08.2014 вбачається, що відповідно до контракту від 28.01.2011 № 720-241, укладеного ПАТ "ХСЗ" - виконавець в особі Генерального директора Федіна В.В. з замовником - компанією "CONCORD SHIPBUILDING CORPORATION" (Jasmine Court, 35A Regent Street, Belize City, P.O.Dox 1777, Belize) в особі представника Цалко В.В., виконавець прийняв до виконання замовлення на ремонт з переобладнанням нафтаналивного судна типу нафторудовоз (Нефтерудовоз 49М), прапор - Російська Федерація, ІМО № 8726143, регістраційний номер 830612. Ціна контракту по ремонту судна - 2 671 632 дол. США. Термін виконання ремонту - 365 днів від дати приймання судна в ремонт.

Додатковою угодою № 6 від 06.07.2012 передбачено постачання обладнання для здійснення ремонту судна. Відповідно до МД від 20.07.14 № /2012/002502 Херсонською митницею за митною декларацією типу "ІМ 51", оформлено товару: "Два комплекти парових котлів YSB-12 1007/1008, номінальним тиском 1.200 кг/год (6 bar) заводські номери 12-1007 та 12-7008 з навісним обладнанням та аксесуарами: сталеві димохідні труби Ду 375 - 4 шт.; насосне обладнання для подачі води - 2 шт; паровий розподільний колектор - 2 шт; пластикова цистерна форсунок Riello RL 100 TL-Diesel-2 шт; запобіжний клапан - 4 шт; індикатор рівня води - 4 шт; рівнемір - 4 шт; датчик тиску - 6 шт; паровий клапан DN40 - 4 шт; паровий клапан DN25-2шт; манометри-4 шт; паровий клапан DN50-2шт; паровий клапан DN20-2шт; іскрогасник-2шт. Фірма - виробник: Yukseltur Bosler Indastry, торгівельна марка Yukseltur, країна виробництва - TR, Туреччина. Мета ввезення - для ремонту морського судна нафтоналивного судна типу нафторудовоз "Нефтерудовоз 49 М". Місць 20. Упакаваний в 20 ящиках". Відправником даного товару є: фірма " Yukseltur San. ve Tic/ Koll Sti." (Organize San.Bol. Mavi Cad.2.Sok.NO:4 Bursa, Turkey.)

На підставі заяви ПАТ "ХСЗ" від 19.07.2012 № 932 та письмового зобов'язання про виконання операцій з переробки товарів відповідно до вимог законодавства України, а також заявлення у відповідному митному режимі товарної продукції, супутніх продуктів переробки та залишків переробки, Херсонською митницею було надано дозвіл на поміщення товарів у митний режим переробки на митній території України на строк до 12.07.2013.

В акті перевірки зазначено, що заяви від ПАТ "ХСЗ" щодо продовження строків переробки продукції до митного органу не надходило, пояснення підприємства не надавались.

Відповідно за митною декларацією ПАТ "ХСЗ" від 20.07.2012 № /2012/002502 "ІМ 51" нараховано митних платежів з умовним повним звільненням від оподаткування всього на суму 178723,48 грн., в т.ч. ввізне мито - 34369,90 грн., ПДВ - 144353,58 грн. В акті зазначено, що ПАТ "ХСЗ" за даною декларацією продукцію у вказані терміни у дозволі на переробку на митній території України не було перероблено та не вивезено за межі України. 24.12.2013 Херсонська митниця здійснила митне оформлення митної декларації типу "ЕК 11" № /2012/002502, поданої ПАТ "ХСЗ" з наступним описом: морський танкер "Gloster-1" (попередня назва "Нефтерудовоз 49М"), довжина-113.5 м., ширина-13м, висота борту-5,8 м. Побудоване 2013 року Kherson Shipyard в м. Херсон, UA. IMO № 9640463. Валова кількість 2980 брутто-реєстрових тонн. Прапор Островів Кука". Фактурна вартість 12000000 дол. США. МД від 20.07.2012 № /2012/002502 відображена в графі 40 митної декларації типу "ЕК 11" від 24.12.2013 № /2012/002502.

Таким чином, перевіркою встановлено, що ПАТ "ХСЗ" в порушення вимог податкового та митного законодавства під час виконання договору по ремонту судна "Нефтерудовоз 49М", при закупівлі в Туреччині обладнання для даного ремонту, не продовжило строків на переробку продукції на митній території України, не перероблено та не вивезено товар, та як наслідок не сплачено самостійно 178723,48 грн., в т.ч. ввізне мито - 34369,90 грн., ПДВ - 144353,58 грн. Позивач вважає, що ним не було допущено зазначених порушень, продукція була використана лише для виконання певних робіт з ремонту судна, на території України товар не залишався, а став власністю "CONCORD SHIPBUILDING CORPORATION".

ПАТ "ХСЗ" оскаржував в адміністративному порядку спірні податкові повідомлення-рішення, зокрема у своїй скарзі зазначив про те, що підприємство не мало можливості по завершенню 365 днів оформити товари, поміщені в митний режим переробки на митній території, в інший митний режим у зв'язку із неврегульованістю такої ситуації на законодавчому рівні. Рішенням Державної фіскальної служби України від 23.10.2014 № 5506/6/99-99-10-01-06-15 скаргу ПАТ "ХСЗ" залишено без задоволення, податкові повідомлення-рішення Головного управління Міністерства доходів і зборів у Херсонській області від 28.08.14 № , № без змін.

З'ясувавши обставини перевірки та позиції сторін вбачається, що на дані правовідносини розповсюджуються положення Митного кодексу України та Податкового кодексу України.

Зокрема, положенням Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що митна декларація - заява встановленої форми, в якій особою зазначено митну процедуру, що підлягає застосуванню до товарів, та передбачені законодавством відомості про товари, умови і способи їх переміщення через митний кордон України та щодо нарахування митних платежів, необхідних для застосування цієї процедури; митна процедура - зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання; митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний режим - комплекс взаємопов'язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення.

Згідно ст. 147 МК України переробка на митній території - це митний режим, відповідно до якого іноземні товари піддаються у встановленому законодавством порядку переробці без застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, за умови подальшого реекспорту продуктів переробки.

Частиною 1 ст. 148 МК України визначено, що поміщення товарів у митний режим переробки на митній території здійснюється з умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами. Заходи гарантування додержання митного режиму переробки на митній території застосовуються до товарів, визначених Кабінетом Міністрів України відповідно до пункту 1 частини третьої цієї статті.

Поміщення товарів у митний режим переробки на митній території допускається з письмового дозволу органу доходів і зборів за заявою власника цих товарів або уповноваженої ним особи (ч.1 ст. 149 МК України).

Строк переробки товарів на митній території України встановлюється органом доходів і зборів у кожному випадку під час видачі дозволу підприємству, виходячи з тривалості процесу переробки товарів та розпорядження продуктами їх переробки. Зазначений строк обчислюється, починаючи з дня завершення митного оформлення органом доходів і зборів іноземних товарів для переробки. За заявою підприємства, якому видано дозвіл на переробку товарів, з причин, підтверджених документально, строк переробки товарів на митній території України продовжується зазначеним органом, але загальний строк переробки не може перевищувати 365 днів ч. 1 ст. 151 МК України).

Згідно ст. 85 МК України реекспорт - це митний режим, відповідно до якого товари, що були раніше ввезені на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивозяться за межі митної території України без сплати вивізного мита та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Під час реекспорту продуктів переробки вони підлягають декларуванню органам доходів і зборів з поданням переліку українських товарів, витрачених під час здійснення операцій з переробки іноземних товарів, із зазначенням їх кількості та вартості ч. 1 ст. 154 МК України). Митний режим переробки на митній території завершується шляхом реекспорту продуктів переробки чи поміщення їх в інший митний режим, а також у випадках, передбачених частиною другою цієї статті (ч. 1 ст. 160 МК України). За п. 3 ч. 1 ст. 86 МК України вбачається, що митний режим реекспорту може бути застосований до товарів, які при ввезенні на митну територію України мали статус іноземних та були поміщені у митний режим переробки на митній території та вивозяться за межі митної території України у тому самому стані, в якому вони були ввезені на митну територію України, крім природних змін їх якісних та/або кількісних характеристик за нормальних умов транспортування та зберігання, або у вигляді продуктів їх переробки.

Так, за висновками акту перевірки було встановлено, що ПАТ "ХСЗ" після переробки обладнання за митною декларацією від 20.07.2012 № /2012/002502, обладнання за меж митної території України в установлені строки реекспортовано не було, для завершення митного режиму переробки на митній території або поміщення товару в інший митний режим підприємство до митниці не зверталось. Даних обставин позивач не заперечував.

За ч. 12 ст. 286 МК України передбачено, що до товарів, поміщених у митний режим переробки на митній території, застосовується умовне повне звільнення від оподаткування ввізним митом при дотриманні вимог та обмежень, встановлених главою 23 цього Кодексу. Згідно п. 206.12 ст. 206 ПК України до операцій із ввезення товарів на митну територію України в митному режимі переробки на митній території застосовується умовне повне звільнення від оподаткування за умови дотримання вимог та обмежень, встановлених главою 23 Митного кодексу України. У разі втрати товарів, що перебувають під митним контролем у митних режимах, в яких надано звільнення або умовне звільнення від оподаткування, нецільового використання цих товарів або в разі невиконання у строки, встановлені Митним кодексом України, заходів щодо завершення таких митних режимів особа, відповідальна за дотримання митного режиму, зобов'язана сплатити суму податкового зобов'язання, на яку було надане таке звільнення або умовне звільнення, та пеню, нараховану відповідно до статті 129 цього Кодексу, розраховану з дня надання звільнення або умовного звільнення від оподаткування (п. 206.16 ст. 206 ПК України).

Таким чином, митний режим переробки на митній території не може перевищувати 1 року з дня завершення митного оформлення іноземних товарів завезених для такої переробки, після спливу якого (терміну) особа, відповідальна за дотримання митного режиму, повинна помістити в інший митний режим такі іноземні товари або сплатити митні платежі та податки від спати яких її (особу) було звільнено. Законодавство України прямо та безпосередньо регламентує, що у разі порушення річного строку митного режиму переробки на митній території і не поміщення іноземного товару в інший митний режим особа повинна сплатити податки та митні платежі від сплати яких її було звільнено. Отже, будь-якого неоднозначного трактування прав чи обов'язків суб'єктів спірних правовідносин діюче законодавство не містить. Тобто, податкові органи не можуть на свій розсуд звільняти суб'єктів підприємницької діяльності від сплати вищенаведених податків та митних платежів у разі недотримання ними умов переробки іноземних товарів на митній території України.

Окрім того, з норм діючого законодавства не вбачається, що небажання або відсутність можливостей поміщення товару в інший митний режим чи продовження режиму переробки іноземних товарів на митній території є підставами для звільнення суб'єктів підприємницької діяльності від вищенаведених платежів.

З урахуванням того, що позивач порушив умови глави 23 Митного кодексу України, які встановлені для переробки іноземних товарів на митній території, а саме: здійснював таку переробку більш ніж рік, після закінчення річного строку не сплатив самостійно податки та митні платежі, від яких його було умовно звільнено, висновки податкового органу про обов'язок їх сплати позивачем є правильними.

Суд вважає, що позивачем не доведено суду відсутність порушень Митного кодексу України під час виконання контракту від 28.01.2011 № 720-241 з компанією "CONCORD SHIPBUILDING CORPORATION" по ремонту судна Нефтерудовоз 49М, контролюючим органом правомірно винесені податкові повідомлення-рішення від 28.08.14 № , № .

Виходячи з вищевикладеного, суд відмовляє в задоволенні позову та стягує з позивача до Державного бюджету недоплачений при поданні позову судовий збір в сумі 4334 грн. 83 коп. В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови суду.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

Відмовити публічному акціонерному товариству "Херсонський суднобудівний завод" в задоволенні прозову про визнання нечинними податкових повідомлень-рішень Головного управління Міністерства доходів і зборів у Херсонській області від 28.08.14 № , № .

Стягнути з публічного акціонерного товариства "Херсонський суднобудівний завод" () до Державного бюджету судовий збір в сумі 4334 грн. (чотири тисячі триста тридцять п'ять гривень) 83 коп.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 17 січня 2015 р.

Суддя Хом'якова В.В.

кат. 8.3.3