Справа № П/811/4583/14
Суддя: В.С. Мирошниченко
Дата ухвалення: 2015-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2015 року Справа № П/811/4583/14

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Мирошниченко В.С, розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Феросистема" до Кіровоградської митниці Міндоходів про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Феросистема" звернулося до Кіровоградської митниці Міндоходів з вимогою визнати протиправним та скасувати рішення "Про коригування митної вартості товарів" від 24.11.2014 року за №901000003/2014/000195/2.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідно до договору від 01.08.2014 року, укладеного між ТОВ "Феросистема" та ТОВ "МеталЕКСПО", Росія, позивачем придбано феросиліцій. З метою митного оформлення придбаного товару декларантом позивачем 24.11.2014 року подано до Кіровоградської митниці Міндоходів вантажну митну декларацію №901050000.2014.012433.001, в якій заявлено митну вартість товару за ціною договору (контракту) (17400,00 USD).

24.11.2014 року Кіровоградською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів за №901000003/2014/000195/2, відповідно, здійснено коригування заявленої митної вартості товарів і встановлено, що митна вартість феросиліцію марки ФС-45 у кількості 20 тонн становить 20260,00 USD.

Коригування митної вартості товарів, мотивовано тим, що заявлена митна вартість товару "Феросиліцій С45", ввезений позивачем, нижча, ніж митна вартість ідентичних та подібних товарів, оформлених раніше органами доходів і зборів.

Позивач вважає зазначені рішення протиправними, такими що підлягають скасуванню та повідомляє, що внаслідок прийняття Кіровоградською митницею оскаржуваних рішень про коригування митної вартості, ТОВ"Феросистема" надмірно сплатило до Державного бюджету України податок на додану вартість.

У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, та надані у справу матеріали і документи.

Представник відповідача у судовому засіданні та у письмових запереченнях проти позовних вимог заперечили, посилаючись на те, що дії Кіровоградської митниці по здійсненню контролю за визначенням митної вартості та здійсненню митної оцінки ввезеного позивачем на митну територію товару феросиліцій ФС-45 були проведені з дотриманням законодавства та прав, наданих митним органам. Доводячи правомірність спірного рішення, просив суд у позові відмовити.

На підставі усної ухвали, прийнятої в судовому засіданні 14.01.2015 р. та занесеної до журналу судового засідання, подальший розгляд справи проведено в порядку письмового провадження у відповідності до ч.4 ст.122 КАС України.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 01 серпня 2014 року між ТОВ "Феросистема" (Покупець) та ТОВ "МеталЕКСПО", Росія (Продавець), укладено контракт за №03-14/Р, відповідно до якого Продавець зобов'язався передати у власність Покупця товар відповідно до Специфікацій в строки та на умовах зазначених в контракті (а.с.19-22)

Відповідно до Специфікації №4 від 07.10.2014 року до контракту № 03-14/Р від 01.08.2014 р., ТОВ "МеталЕКСПО" зобов'язалось відвантажити на адресу ТОВ "Феросистема" феросиліцій марки ФС45 у кількості 60 тонн за 870 доларів США за одну тону враховуючи вартість упаковки (біг-бег) (а.с.23).

24.11.2014 року позивачем було заявлено до митного оформлення, отриманий у ТОВ "МеталЕКСПО" феросиліцій марки ФС45, у кількості 20 тонн на загальну суму 17400 дол.США та подано до Кіровоградської митниці Міндоходів вантажну митну декларацію за №901050000.2014.012433.001.

На підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості феросиліцію ФС 45 ТОВ "Феросистема" , разом з декларацією форми МД-2 подано до Кіровоградської митниці: міжнародну автомобільну накладну №367316 від 18.11.2014р., платіжне доручення в іноземній валюті №62 від 10.10.2014 року, документи на підтвердження вартості перевезення товару від 18.11.2014 року №139, рахунок - фактуру (інвойс) №00022259 від 18.11.2014 року, контракт №03-14/р від 01.08.2014 року, Специфікацію №4 від 07.10.2014 року, договір (контракт) про перевезення №081/14/ТР від 29.07.2014 року, сертифікат походження товару форми СТ1 від 18.11.2014р.,калькуляцію від 14.10.201 року, комерційну пропозицію №487 від 25.09.2014 року, сертифікат якості №504 від 18.11.2014 року, декларацію на товари країни відправлення №10409100/181114/0001515 від 18.11.2014р.(а.с.12-32).

24.11.2014 року Кіровоградською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів за №901000003/2014/000195/2 та здійснено коригування заявленої митної вартості товарів і встановлено, що митна вартість феросиліцію марки ФС-45 у кількості 20 тонн становить 20260,00 грн. USD (а.с.10-11).

Встановлено, що коригування митної вартості товарів у відповідності до рішення №901000003/2014/000195/2 від 24.11.2014 року мотивовано тим, що в поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, а саме: в комерційній пропозиції від 25.09.2014 року №487 "Металекс" запропонована ціна за базову тону феросиліцію фракції 20-100м на рівні 870 USD за тону, в контракті від 01.08.2014 року №03-14/Р, специфікації №4 від 07.10.2014 року розмір фракції (кусків) інший - 50-200 мм та посилання на базову тону відсутні; в рахунку - фактурі від 15.10.2014 року №00000059 не вказані умови поставки продукції, № платіжного розрахункового документу; прайс-лист вказує ціну за 1 т феросиліцію, калькуляція виготовлення 1 мт феросиліцію від 14.10.2014 року за ціною 870 дол.США/мт не містять детальної інформації (хім.склад) про товар та розмір фракції і вданий посередником(а.с. 11).

В подальшому, з урахуванням рішення Кіровоградської митниці, ТОВ "Феросистема" повторно звернулось до Кіровоградської митниці Міндоходів з приводу митного оформлення отриманого у ТОВ "МеталЕКСПО" феросиліцію марки ФС 45 А у кількості 20 тонн подано вантажно-митну декларацію №901050000/2014/012468, під гарантії у відповідності до ст.55 Митного кодексу України.

Так, враховуючи, що митне оформлення поставленого товару було здійснено шляхом надання гарантії з боку ТОВ "Феросистема", керуючись ч.8 ст.55 Митного кодексу України 03.12.2014 р. позивачем за №03/01-2 на адресу Кіровоградської митниці було направлено клопотання про визнання митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №901000003/2014/000195/2 від 24.11.2014 року. До клопотання додано додаткові документи необхідні для його розгляду, а саме: витяг з Ротердамської біржі феросплавів та металів, витяг з CRU Monitor з розділу Bulk ferroaloy prices, який відображає ціни на феросплати станом на серпень та вересень 2014 року, комерційну пропозицію ТОВ "Урал-Союз" за №1402 від 08.09.2014 р.(а.с.35-38).

Листом від 09.12.2014 року за №1959/3/11-70-52-27 Кіровоградська митниця відмовила ТОВ "Феросистема" в скасуванні рішення по коригування митної вартості, мотивуючи свої дії тим, що надані ТОВ "Феросистема" документи не мають відношення до партії феросилцію марки ФС45, стосовно якого митнецею прийнято рішення про коригування (а.с.39-41).

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно ч.1ст.1, ч.1ст.7 МК України законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, Митного кодексу України, інших законів України, що регулюють порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи.

Згідно до ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення визначає забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення.

Згідно з положеннями статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За правилами статті 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

При цьому, згідно частини 2 статті 52 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

У свою чергу, частина 1 статті 54 Митного кодексу України передбачає, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

До того ж, частиною 2 статті 54 Митного кодексу України наголошується, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

На виконання зазначених приписів, відповідно до частини 1 статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно частини 2 статті 53 Митного кодексу України, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Разом з тим, частина 3 статті 53 Митного кодексу України містить застереження, за яким у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.4 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).

При цьому частиною 5 статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті, а згідно частини шостої цієї ж статті декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Частиною 6 статті 54 Митного Кодексу України вичерпно визначені підстави, за яких орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів: невірно проведений декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з ч.1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до ч.1 ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

При цьому, згідно частини 2 зазначеної статті, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частина 3 статті 57 Митного кодексу України визначає, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

З аналізу вказаних вище положень у їх системному зв'язку вбачається, що право органу доходів і зборів на витребування від декларанта додаткових документів та застосування другорядних методів визначення митної вартості товарів виникає лише у разі встановлення ним обставин, які прямо підтверджують неповноту та/або недостовірність відомостей про числові значення митної вартості товарів, однією з підстав виникнення яких є виявлення розбіжностей у поданих декларантом документах. Однак, такі розбіжності мають впливати саме на числове значення складових митної вартості товарів.

Судом встановлено, що на підтвердження митної вартості товару позивачем, разом із деклараціями форми МД-2, подано митному органу документи, які містяться в матеріалах справи та описані вище.

Так, судом встановлено, що відповідно до змісту графи 33 спірного рішення "Обставини прийняття рішення та джерела, що використовувались митним органом для коригування митної вартості", митна вартість за ціною контракту не визнана відповідачем в результаті наявності розбіжностей в поданих декларантом документах.

Зокрема, в оскаржуваному рішенні, зазначено, що в комерційній пропозиції від 25.09.2014 року №487 "Металекс" запропонована ціна за базову тону феросиліцію фракції 20-100м на рівні 870 USD за тону, в контракті від 01.08.2014 року №03-14/Р, специфікації №4 від 07.10.2014 року розмір фракції (кусків) інший - 50-200 мм та посилання на базову тону відсутні; в рахунку - фактурі від 15.10.2014 року №00000059 не вказані умови поставки продукції, № платіжного розрахункового документу; прайс-лист вказує ціну за 1 т феросиліцію, калькуляція виготовлення 1 мт феросиліцію від 14.10.2014 року за ціною 870 дол.США/мт не містять детальної інформації (хім.склад) про товар та розмір фракції і вданий посередником, що не відповідає вимогам п.6ч.3 ст.53 МК України та не дає можливості використати зазначені документи, як підтверджуючі заявленої митної вартості товарів.

Так, судом встановлено, що в комерційній пропозиції товаровиробник ТОВ "Металекс" за №487 від 25.09.2014 року запропонував ціну у 870 доларів США за базову тону (а.с.62). Базовою тонною для феросиліцію ФС-45 вважається сплав з вмістом кремнію у 45%, так як ТОВ "Металекс" реалізує через ТОВ "МеталЕКСПО" феросиліцій марки ФС-45 з вмістом 45 % (згідно сертифікатів якості, виданих товаровиробником за №504 від 18.11.2014 року), а отже базова тонна рівна метричній тоні, і через це в подальших документах базові тонни не згадуються. Ціна Феросиліцій ФС-45 не залежить від класу крупності, що підтверджується витягом з ГОСТ 1415-93 (а.с.31), а на ціну впливає лише вміст провідного елементу (Кремній) в сплаві.

Згідно норм оформлення рахунків - фактур №1137, затвердженими Постановою Правління РФ від 26.12.2011 року умови постачання не є обов'язковими до заповнення, умови постачання обумовлені Специфікацією №4 від 07.10.2014 року п.2, також умови постачання прописані в комерційній пропозиції за №487 від 25.09.2014року, прайс-листі б/н від 14.10.2014 року та в рахунку на передоплату за №39 від 07.10.2014р. Платіжно-розрахункові документи подані окремо, а саме - платіжне доручення в іноземній валюті за №62 від 10.10.2014 р.

Судом також враховано, що посилання на відсутність хімічного складу у поданих до митного оформлення відомостях (Прайс-лист б/н від 14.10.2014 року та Розрахунок на виготовлення 1 тонни феросиліцію ФС-45 ГОСТ 1415-93 б/н від 14.10.2014р.) не є вірними, так як дані відомості надані на відвантажену продукцію, яка в свою чергу повністю відповідає якісним характеристикам згідно сертифікатів якості за №504 від 18.11.2014 року (а.с.31).

Крім того, позивачем надано копію витягу з "Огляд цін українських та світових товарних ринків" №11(217)2014, в якому цінова інформація наведена у валюті - євро, дані щодо крос-курсів відсутні, відсутня цінова інформація щодо ціни на Феросиліцій марки ФС-45 ринку на РФ (а.с.66,зв.бік).

"Огляд цін українського та світового товарних ринків" №11(217) 2014 датований 28.10.2014р., за даними НБУ крос-курс євро до долара США складав 1EUR=1.2679 USD. На біржових котируваннях, як еталон проходить феросиліцій марки ФС-75 (вміст кремнію 75%), а перехід від ФС-75 до інших марок через провідний елемент (Біржові котирування ФС-75/75)* вміст кремнію у питому сплаві) для феросиліцію марки ФС-45 формула переходу має вигляд ((БК/75)*45)).

Згідно "Огляду цін українського та світового товарних ринків" №11(217)2014 котирування феросиліцію ФС-75 складали 1150-1190 EUR/МТ на умовах постачання DAP Україна, отже феросиліцій марки ФС-45 на умовах DAP коштував 874,8509-905,2805 USD/МТ. Митна вартість феросиліцію марки Ф-45, представленого до митного оформлення позивачем становила 908,089 USD/МТ на умовах DAP. При цьому, позивачем зазначено, що ринок Російської Федерації підпадає під розділ Європи, а розрахунок середньоєвропейської ціни у біржових котируваннях включає в себе ціни і на території РФ.

Судом також враховано, що відповідачем під час прийняття рішення про коригування митної вартості товарів, використано відомості, що містяться у базі ПІК "Інформаційно-пошукова система обробки та аналізу цінової інформації при визначенні митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України" та базах даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України.

При цьому, в оскаржуваному рішенні зазначено, що відповідачем застосовано метод визначення вартості №6, тобто резервний метод .

Також необхідно зазначити, що при коригуванні митної вартості товарів за спірним рішенням Кіровоградська митниця використала відомості, що містяться у базі ПІК "Інформаційна-пошукова система обробки та аналізу цінової інформації при визначенні митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України" та базах даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу, відповідно до норм Митного Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 Митного кодексу. Під час таких консультацій, митний орган та декларант можуть здійснити обмін, наявною у кожного з них, інформацією.

Згідно оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, судом встановлено, що за результатом проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості - резервний, оскільки ТОВ "Феросистема" не надано додаткової цінової інформації.

При цьому, Кіровоградською митницею не надано доказів, на підставі яких визначено митну вартість товару в оскарженому рішенні від 24.11.2014р., не надано доказів в підтвердження неможливості застосування усіх попередніх методів визначення митної вартості згідно з вимогами ст.57 МК України, у зв'язку з чим суд доходить до висновку, що відповідачем не обґрунтовано застосування резервного методу визначення митної вартості товару.

Суд, зазначає, що за наявності у митного органу обгрунтованих сумнівів щодо правильності заявленої митної вартості товару, митний орган має право витребувати додаткові документи для підтвердження заявлено митної вартості товарів.

Зазначена правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 17 червня 2014 року у справі №21-148а14

Під час розгляду справи судом не встановлено, що в документах, які були подані декларантом разом з ВМД для підтвердження митної вартості товару, наявні недостовірні відомості, розбіжності чи ознаки підробок.

Документи, подані ТОВ "Феросистема" до Кіровоградської митниці з метою підтвердження заявлених відомостей про митну вартість містять усю необхідну інформацію про вартість товару та транспортних послуг, а також реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Судом встановлено, що в рішенні про коригування митної вартості товарів відповідачем інформація для визначення митної вартості оцінюваних товарів була отримана з ПІК "Інформаційно-пошукова система обробки та аналізу цінової інформації про визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України" та бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України шляхом аналізу МД №805110001/2014/002331 від 14.11.2014 р., виробник ТОВ "Металекс".

Відповідно до ст.361 Митного кодексу України з метою запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи органи доходів і зборів застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю. При цьому, управління ризиками - це робота митних органів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Цілями застосування системи управління ризиками є, зокрема: запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи; забезпечення більш ефективного використання наявних у митних органів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об'єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику); прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Митним кодексом України (ч. 4 ст. 319, ст. 337) передбачено проведення митного контролю із застосуванням єдиної з митними органами інформаційно-телекомунікаційної системи, проте правовий статус такої автоматизованої системи, порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб'єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності, Митним Кодексом України не передбачено. У зв'язку з чим, автоматизована інформаційна система (ЦБД ЄАІС ДМСУ), даними якої оперує митний орган, на час розгляду справи має статус "для службового користування", у зв'язку з чим, суд приходить до висновку, що зазначена база не містить об'єктивних даних (наприклад умови ЗЕД), які підтверджуються документально, тому оцінці не підлягають, у зв'язку з чим, в якості належного доказу по справі - не приймається.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 54 Митного Кодексу України, у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно положень ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що відповідач по справі прийняв рішення про корегування митної вартості, за відсутністю обґрунтованих підстав вважати заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів неповними, недостовірними чи з розбіжностями, у зв'язку з чим, під час здійснення митного контролю правильності визначення позивачем митної вартості товарів, діяв у спосіб, що не відповідає вимогам Митного кодексу України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позивач довів суду ті обставини на які посилався в обґрунтування заявлених позовних вимог, тому вони підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини третьої статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Керуючись ст.ст. 86, 94, 159-163, 167 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської митниці Міндоходів "Про коригування митної вартості товарів" від 24.11.2014 року №901000003/2014/000195/2.

Присудити Товариству з обмеженою відповідальністю "Феросистема" з Державного бюджету судовий збір у розмірі 182,70 грн.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення. У разі застосування судом ч.3 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається в 10-денний строк з дня отримання копії постанови.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду В.С. Мирошниченко