Справа № 826/15037/14
Суддя: Кобаль М.І.
Дата ухвалення: 2015-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

14 січня 2015 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Кобаля М.І.,

суддів: Епель О.В., Карпушової О.В.

при секретарі: Пакіж О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 жовтня 2014 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Монікант» до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Монікант» (далі - Позивач) звернулось до суду із адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві (далі - Відповідач), в якому просило:

- визнати протиправними дії відповідача по проведенню зустрічної звірки ТОВ "Монікант" щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01 березня 2014 року по 30 квітня 2014 року;

- визнати протиправними дії відповідача, які полягають в зміні в електронній базі даних автоматизована інформаційна система "Податковий блок" показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість, задекларованих позивачем за період з 01 березня 2014 року по 30 квітня 2014 року на підставі акта від 03 вересня 2014 року №472/26-56-22-01-03/38918068;

- зобов'язати відповідача відобразити в електронній базі даних автоматизована інформаційна система "Податковий блок" показників податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість, задекларовані позивачем за період з 01 березня 2014 року по 30 квітня 2014 року та які були змінені на підставі акта від 03 вересня 2014 року №472/26-56-22-01-03/38918068.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 жовтня 2014 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні вимог адміністративного позову в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши представників сторін, що прибули у судове засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувану постанову - без змін, виходячи з наступного.

Згідно із ч. 1 п. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, не може бути скасовано правильне по суті рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ДПІ у Подільському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві здійснено заходи з метою проведення зустрічної звірки ТОВ «Монікант», за результатами яких складено акт від 03 вересня 2014 року №472/26-56-22-01-03/38918068 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Монікант» (код за ) щодо підтвердження господарських відносин із платниками податків за період з 01.03.2014 по 30.04.2014» (далі по тексту - акт про неможливість проведення зустрічної звірки).

Позивач не погоджуючись з протиправними діями відповідача щодо проведення зустрічної звірки, звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та законних інтересів.

Приймаючи рішення про часткове задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що при проведенні перевірки відповідачем було порушено вимоги ПК України, крім того, протиправно внесено до автоматизованих систем висновки Акту.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, виходячи з наступного.

З 1 січня 2011 року введено в дію ПК України, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, та визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно п. 73.5 статті 73 ПК України, з метою отримання податкової інформації контролюючі органи мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків.

Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється контролюючими органами з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. За результатами зустрічних звірок складається довідка, яка надається суб'єкту господарювання у десятиденний термін.

Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Механізм проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок регламентовано Порядком проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 27.12.2010р. (далі по тексту - Порядок).

Так, відповідно до п. 2 Порядку № 1232, зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань.

З метою проведення зустрічної звірки орган державної податкової служби (ініціатор) надсилає органу державної податкової служби (виконавцю), на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних. Зустрічна звірка може бути проведена органом державної податкової служби (ініціатором) самостійно у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту (п. 3 Порядку № 1232).

Згідно п. 4 Порядку № 1232, орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального підтвердження. У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку.

Облік запитів на проведення зустрічних звірок у суб'єктів господарювання здійснюється органами державної податкової служби (як ініціаторами, так і виконавцями) (п. 5 Порядку № 1232).

Пунктом 6 Порядку № 1232 визначено, що у разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку. За результатами проведеної зустрічної звірки складається довідка, яка підписується суб'єктом господарювання (законним чи уповноваженим представником) і посадовими особами органу державної податкової служби та особисто вручається суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку або надсилається суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом із повідомленням про вручення (п. 7 Порядку № 1232).

З метою впровадження єдиного порядку направлення запитів на проведення зустрічних звірок, а також оформлення, передачі та накопичення матеріалів зустрічних звірок органами державної податкової служби розроблені та затверджені наказом Державної податкової адміністрації України від 22 квітня 2011 року № 236 Методичні рекомендації щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок (далі - Методичні рекомендації).

Згідно пункту 2.1 Методичних рекомендацій для проведення зустрічних звірок відбираються суб'єкти господарювання (контрагенти платника податків), щодо яких виникла необхідність у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків, в тому числі відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Необхідність проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання визначається посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби за результатами проведеного аналізу даних та встановлених розбіжностей в податкових деклараціях, автоматизованих інформаційних системах органів державної податкової служби України (АІС ДПА України, Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту, Єдиний реєстр податкових накладних тощо), а також аналізу податкової інформації та документів, отриманих із внутрішніх (у тому числі від підрозділів податкової міліції тощо) або зовнішніх джерел (у тому числі від платників податків), які свідчать (можуть свідчити) про порушення такими платниками податків податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС (пункт 2.2 Методичних рекомендацій).

Відповідно до п. 3.1. Методичних рекомендацій з метою проведення зустрічної звірки орган ДПС, що ініціює проведення такої звірки надсилає органу ДПС, на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання (додаток 1) за допомогою Інформаційної системи "Зустрічні звірки".

Зустрічна звірка може бути проведена органом ДПС - ініціатором самостійно у разі коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому самому органі ДПС, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту.

Отже, зустрічна звірка може бути проведена податковим органом або у разі надходження запиту на її проведення від іншого податкового органу, або за власною ініціативою.

При цьому, у разі проведення звірки за власною ініціативою платник податків та суб'єкт господарювання з яким проводиться звірка мають перебувати на обліку в одному органі державної податкової служби або в межах одного населеного пункту.

Таким чином, вищевказані норми не визначають як підставу проведення звірки - направлення запиту платнику податку.

Відповідачем було здійснено відповідні заходи з метою проведення зустрічної звірки позивача, за результатами якої контролюючим органом складено акт та встановлено, що зустрічна звірка позивача, який перебуває на податковому обліку у відповідача, здійснювалася податковим органом за власною ініціативою та на підставі отриманої в установленому законом порядку інформації та виявлених фактів, які свідчать про порушення платником податків податкового законодавства.

Таким чином, відповідач під час проведення зустрічної звірки діяв у відповідності до вимог Порядку № 1232 та Методичних рекомендацій, а тому, є вірним висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для визнання дій податкового органу протиправними.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції щодо позовних вимог про протиправність контролюючого органу щодо внесення інформації на підставі акта до АІС "Податковий блок" та зобов'язання відповідача вилучити з АІС "Податковий блок", інформацію, внесену на підставі Акта і відновити в цій базі задекларовані позивачем дані податкової звітності, виходячи з наступного.

Як свідчать матеріали даної справи, в спірних правовідносинах звірка фактично не проводилась, що підтверджується актом про неможливість проведення зустрічної звірки, відтак у цьому ж акті податковим органом безпідставно, без витребування інформації та з'ясування відомостей щодо факту здійснення господарських операцій, були зроблені висновки про нереальність здійснення господарських операцій з контрагентами за перевіряємий період.

Зі змісту приведених правових приписів вбачається, що у разі відсутності у податкового органу інформації, необхідної для проведення зустрічної звірки та оформлення її результатів такий орган зобов'язаний направити суб'єкту господарювання письмовий запит про подання пояснень та їх документального підтвердження.

Згідно зі ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно з ч. 2 ст. 72 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Виходячи з наведеного, податковим органом під час складення акту не здійснювалося співставлення бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що є порушенням вимог чинного законодавства, оскільки зустрічна звірка можлива лише за результатами такого співставлення.

Окрім того, Порядком № 1232 передбачено оформлення результатів зустрічної звірки виключно у формі довідки, однак податковим органом в порушення вказаної вимоги оформлено результати зустрічної звірки у формі акту, що суперечить вимогам вказаного Порядку та дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції дійти висновку, що дії податкового органу були направлені на проведення документальної невиїзної позапланової перевірки ТОВ "Монікант".

Згідно із п.78.4 ст.78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник органу державної податкової служби приймає рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено під розписку копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться на підставі наказу керівника органу державної податкової служби та за наявності підстав для її проведення, тобто наказ про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки приймається після встановлення наявності підстав для проведення такої перевірки, а не навпаки.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірка позивача проводилася без зазначення підстав проведення перевірки, в той час, як законодавством передбачено, що перевірки проводяться виключно на підставі Наказу.

Таким чином, для проведення перевірки позивача мав слугувати саме - наказ в якому відображаються підстави проведення перевірки.

Доказів на підтвердження того, що наказ про проведення перевірки прийнято за наявності обставин для проведення такої перевірки, визначених п.78.1 ст.78 ПК України, відповідачем не надано ані суду першої ані суду апеляційної інстанції.

Водночас, судова колегія зазначає, що висновки викладені відповідачем у акті є за своєю суттю нічим іншим, як висновками складеними за результатами перевірки, які здійснюються податковим органом з метою контролю за дотриманням податкового та іншого законодавства суб'єктами господарювання, а не з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, чим є по суті зустрічна звірка.

Колегія суддів звертає увагу на те, що поведінка суб'єкта владних повноважень у такий спосіб ставить суб'єкта господарювання (позивача) у правову невизначеність, оскільки, з одного боку є висновки Акта про встановлені порушення закону, а з іншого боку, відсутня можливість для оскарження такого акта або визнання його незаконним, з огляду на те, що акт є лише проявом зовнішньої фіксації перевірки.

Інформацію Акта від 03 вересня 2014 року №472/26-56-22-01-03/38918068 «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Монікант» відповідач вніс до інформаційної системи "Податковий блок", чим змінив дані, задекларовані позивачем податкові зобов'язання, що суперечить загальним засадам оподаткування та нормам ПК України.

ДПІ у Подільському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві, як контролюючий орган, може змінити задекларовані платником податків дані податкової звітності лише шляхом визначення суми грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, у випадках, передбачених пунктом 54.3 статті 54 ПК України.

Відповідно до п. 58.1 ст. 58 ПК України у разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

Отже, висновок щодо правильності (або недостовірності) задекларованих платником даних податкового обліку як підстави для внесення змін до вказаної бази даних може бути зроблений податковим органом після визначення платником податкових зобов'язань та їх узгодження у встановленому законом порядку.

Вказана правова позиція узгоджується з позицією Вищого адміністративного суду України у справі № К/800/51574/13 від 13.03.2014 року.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, відповідачем за наслідками здійснення відповідних заходів щодо проведення зустрічної звірки податкові повідомлення-рішення не виносились, інші податкові зобов'язання ніж ті, що задекларовані не узгоджувались, у зв'язку із чим контролюючим органом безпідставно були відкориговані показники відповідної податкової звітності позивача.

Таким чином, аналізуючи вищезазначені правові положення чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції прийшла до висновку, що ДПІ у Подільському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві зобов'язана вилучити з інформаційної системи "Податковий блок" інформацію, внесену на підставі Акта перевірки, та відновити в цій інформаційній системі зобов'язання та податковий кредит позивача.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права.

Обставини, викладені в апеляційній скарзі, до уваги не приймаються, оскільки є необґрунтованими та не є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.

В зв'язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову окружного суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 жовтня 2014 року - без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Касаційну скаргу може бути подано безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, а в разі складення в повному обсязі відповідно до ст. 160 цього Кодексу - з дня складення в повному обсязі.

Головуючий - суддя М.І. Кобаль

судді: О.В. Епель

О.В. Карпушова

.

Головуючий суддя Кобаль М.І.

Судді: Епель О.В.

Карпушова О.В.