Справа № 823/30/15
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2015-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 січня 2015 року м. Черкаси Справа № 823/30/15

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 823/30/15

за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (за визначенням - ФОП ОСОБА_1.)

до державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління Міндоходів у Черкаській області (надалі - ДПІ у м. Черкасах)

про визнання протиправною бездіяльності, скасування податкових повідомлень-рішень та податкових вимог, прийнято ухвалу.

ФОП ОСОБА_1, звернувшись до суду з адміністративним позовом до ДПІ у м. Черкасах з урахуванням заяви про усунення недоліків, просить:

- поновити позивачеві строк на звернення до суду у частині вимог про визнання протиправною бездіяльність ДПІ у м. Черкаси щодо неповідомлення ОСОБА_1 про місце і час проведення розгляду заперечень на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809 та про визнання протиправною бездіяльності ДПІ у м. Черкасах щодо не розгляду заперечення на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809, поданих 06.05.2015;

- визнати протиправною бездіяльність ДПІ у м. Черкасах щодо не повідомлення ОСОБА_1 про місце і час проведення розгляду заперечень на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809;

- визнати протиправною бездіяльність ДПІ у м. Черкасах щодо не розгляду заперечення на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809, поданих 06.05.2014;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 08.05.2014 №, видане ДПІ у м. Черкасах про збільшення грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб, що належить до сплати за результатами річного декларування у сумі 7497 грн. 30 коп. за основним платежем та 1874 грн. 33 коп. за штрафними фінансовими санкціями;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.05.2014 №, видане ДПІ у м. Черкасах про збільшення грошового зобов'язання з податку на додану вартість у сумі 123356 грн. за основним платежем та 30839 грн. за штрафними фінансовими санкціями;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.05.2014 №, видане ДПІ у м. Черкасах про збільшення грошового зобов'язання зі сплати збору єдиного соціального внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у сумі 18069 грн. 34 коп. за основним платежем та 1806 грн. 94 коп. за штрафними фінансовими санкціями;

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу від 10.06.2014 №1786-25, видану ДПІ у м. Черкасах;

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу від 29.12.2014 № 8591-25, видану ДПІ у м. Черкасах.

У зв'язку з тим, що заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.106 КАС України, ухвалою від 12.01.2015 заяву залишено без руху та визначено строк для усунення недоліків до 23.01.2015. Суддя, дослідивши документи, що надійшли до суду 20.01.2015 у порядку усунення недоліків зазначає про таке.

Відповідно до ч.2 ст.106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а у разі неможливості - зазначає докази, що не може самостійно надати із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. У п.7 прохальної частини позовної заяви, поданої у порядку усунення недоліків, позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.05.2014 №, видане ДПІ у м. Черкасах про збільшення грошового зобов'язання зі сплати збору єдиного соціального внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у сумі 18069 грн. 34 коп. за основним платежем та 1806 грн. 94 коп. за штрафними фінансовими санкціями, проте не надає зазначеного рішення - у додатках до позовної заяви наявне податкове повідомлення-рішення від 12.05.2014 №, видане ДПІ у м. Черкасах про збільшення грошового зобов'язання зі сплати збору єдиного соціального внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у сумі 18069 грн. 34 коп. за основним платежем та 1806 грн. 94 коп. за штрафними фінансовими санкціями). У п.1-3 прохальної частини позовної заяви, поданої у порядку усунення недоліків, позивач просить поновити позивачеві строк на звернення до суду у частині вимог про визнання протиправною бездіяльність ДПІ у м. Черкаси щодо не повідомлення ОСОБА_1 про місце і час проведення розгляду заперечень та про визнання протиправною бездіяльності ДПІ у м. Черкасах щодо не розгляду заперечення на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809, поданих 06.05.2015, та визнати протиправною бездіяльність ДПІ у м. Черкасах щодо не повідомлення ОСОБА_1 про місце і час проведення розгляду заперечень і щодо не розгляду заперечення на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809, поданих 06.05.2014, проте не надає зазначеного акту у додатках до позовної заяви (у додатках до позовної заяви наявна копія акту від 24.04.2014 №99/23-01-17-01/НОМЕР_1).

Відповідно до змісту п.4 ч.1 ст.106 КАС України позовна заява повинна містити інформацію про те, які саме права, свободи або інтереси, на думку позивача, були порушені діями та рішеннями органу владних повноважень.

Згідно положень ст.17 КАС України предметом розгляду по суті у порядку адміністративного судочинства є не будь-які рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а лише ті, що породжують права та обов'язки учасників спірних відносин.

Суддя зазначає, що дії податкового органу з проведення перевірки та складання акта є способом реалізації, наданих податковому органу повноважень, які самі по собі не створюють для позивача будь-яких негативних правових наслідків. У разі незгоди платника податків або його законних представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення до органу державної податкової служби за основним місцем обліку такого платника податків протягом п'яти робочих днів з дня отримання акта (довідки). Такі заперечення розглядаються органом державної податкової служби протягом п'яти робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв'язку з необхідністю з'ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному ст.58 Податкового кодексу України для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податку (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень, про що такий платник податку зазначає у запереченнях (п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України).

Правові наслідки для позивача можуть створювати лише відповідні рішення контролюючого органу, прийняті на підставі акта перевірки. Відповідно, акт перевірки, зокрема його висновки, не порушують прав платника податків. Проте, ці рішення, дія або бездіяльність у будь-якому випадку повинні бути такими, що породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин. Неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб'єктивних прав та обов'язків, тобто припинення можливості чи неможливість реалізації її законного права та/або виникнення додаткового обов'язку. Позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

Акт перевірки є виключно носієм доказової інформації про виявлені податковим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків, обов'язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу. У разі незгоди з висновками перевірки чи фактами та даними, викладеними в акті (довідці) документальної перевірки позивач має право подати свої заперечення, що у випадку їх подання, є невід'ємною частиною до акту перевірки. Дії відповідача із складання акта перевірки та надання відповіді на заперечення є частиною процесу реалізації податковим органом повноважень, наданих йому чинним законодавством. Наявність акту перевірки чи включення до його змісту певних висновків самі по собі не створюють жодних перешкод для діяльності платника податків. Таким чином, для платника податків правове значення та певні наслідки матиме саме рішення (податкове повідомлення-рішення), прийняте податковим органом на підставі акту перевірки. ВСУ у рішенні від 10.09.13 у справі № 21-237а13 зазначає: оцінка акту перевірки, у тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається уповноваженими законом органами влади при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

У додатках до позовної заяви міститься клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Також у прохальній частині позовної заяви у п.2 визначено вимогу поновити позивачеві строк на звернення до суду у частині вимог про визнання протиправною бездіяльність ДПІ у м. Черкаси щодо неповідомлення ОСОБА_1 про місце і час проведення розгляду заперечень на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809 та про визнання протиправною бездіяльності ДПІ у м. Черкасах щодо не розгляду заперечення на акт перевірки від 24.04.2014 №99/23-17-01/222472809 поданих 06.05.2015.

Позивачем зазначено, що строк на оскарження дій ДПІ у м. Черкасах закінчився 16.11.2015. Обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до суду з наданням відповідних доказів так само як і обґрунтування захисту якого саме порушеного у зв'язку із цим права позивачем не зазначено. Суддя зазначає, що згідно ч.2 ст.99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» необхідно розуміти як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Відповідно до ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними. Умовою застосування цієї норми є: пропуск строку звернення до суду; відсутність підстав для визнання причин пропуску поважними. Поважність причин пропуску строку обґрунтовується у позовній заяві. Суд встановлює підстави для поновлення строку виключно з ініціативи та у межах доводів особи, яка подала позовну заяву. Виходячи з принципу змагальності, суд не може визнавати строк звернення до суду пропущеним з поважних причин з підстав, на які не посилається особа, яка звернулася до суду. Якщо з наданих доказів не вбачається причин пропуску строку, суд залишає позовну заяву без розгляду. Водночас, якщо за обставинами справи такі причини у позивача можуть бути, суд може залишити позовну заяву без руху з мотивів неподання доказів щодо дотримання строку звернення до суду (про що йшлося в ухвалі від 12.01.2015).

Процедурні порушення підлягають оцінці з огляду на те, наскільки відповідні порушення вплинули на можливість платника податків захистити свої права під час проведення спірної перевірки (зокрема, щодо надання відомостей про обставини спірних господарських операцій тощо), чи призвели до порушення процедури призначення та/або проведення перевірки на встановлення обставини щодо відображення тих чи інших господарських операцій у податковому обліку тощо (ухвала ВАСУ від 09.07.2014 №К/800/19335/13). ВСУ (постанова від 10.09.2013 у справі №21-237а13) виходить із того, що акт перевірки, його висновки, а також дії щодо їх складання не належить розглядати у порядку адміністративного судочинства. ВАСУ, підтримуючи вказану позицію, зазначає, що висновки, викладені в акті податкової перевірки, не є предметом оскарження в адміністративному суді, оскільки не є обов'язковими ні для платника податків, ні для керівника контролюючого органу. Останній оцінює викладені в акті перевірки доводи і у разі наявності податкових порушень приймає податкове повідомлення-рішення, що визначає грошові зобов'язання платникові податків (рішення від 18.08.2014 №К/800/55634/13, від 09.07.2014 №К/800/19335/13).

Положеннями п.7 Порядку оформлення результатів документальних перевірок з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства затвердженим Наказом Державної податкової адміністрації України від 22.12.2010 №984 передбачено, що за результатами розгляду керівником органу державної податкової служби (його заступником) акта перевірки, заперечень посадових осіб платника податків або його законних представників та інших матеріалів перевірки, у терміни та порядку, встановлені Кодексом №2755, приймаються відповідні податкові повідомлення-рішення.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.2012 «Юніон Аліментаріас Сандерс С.А проти Іспанії» наголосив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, що пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати усі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Усі документи, що надаються позивачем до суду, повинні також містити їх копії відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

За таких обставин, згідно ст.108 КАС України позивачу необхідно продовжити строк до 13 лютого 2015 року для усунення недоліків позовної заяви у адміністративній справі №823/30/15.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 102, 105, 106, 108, 165 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління Міндоходів у Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності, скасування податкових повідомлень-рішень та податкових вимог залишити без руху.

Продовжити позивачеві строк залишення позовної заяви без руху до 13 лютого 2015 року для усунення недоліків позовної заяви.

Роз'яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Черкаський окружний адміністративний суд в порядку, передбаченому статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Л.В.Трофімова