Справа № 806/3383/14
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2014-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2014 року
Житомир справа № 806/3383/14

категорія 9.5

Житомирський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді Панкеєвої В.А.,

за участі секретаря Бондаренка Д.А.,

за участі представників позивача
Обєщенка С.М., Мендрик Н.А.,

за участі представників відповідача
Громніцької Ж.Д., Петричук О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом Державної фінансової
інспекції в Житомирській області до
Комунального навчального закладу
"Бердичівська спеціальна
загальноосвітня школа-інтернат "
Житомирської обласної ради про
зобов'язання вчинити дії,

встановив:

Державна фінансова інспекція в
Житомирській області звернулася до
суду з позовом, в якому просила
зобов'язати Комунальний навчальний
заклад "Бердичівська спеціальна
загальноосвітня школа-інтернат"
Житомирської обласної ради виконати
вимоги Державної фінансової інспекції
в Житомирській області, а саме:
стягнути з осіб винних у
безпідставному списанні за рахунок
бюджетних коштів продуктів харчування,
зайво списану вартість продуктів
харчування у порядку та розмірі,
встановленому статтями 130-136 КЗпПУ. У
разі пропуску встановленого строку -
відшкодувати збитки за рахунок
керівника, що допустив зайві грошові
виплати (ст.133 КЗпПУ).

В обґрунтування позовних вимог
зазначає, що в ході ревізії
фінансово-господарської діяльності
відповідача встановлено, що за період з
01.09.2008 по 31.08.2013 відповідно до меню-вимог
фактичне списання продуктів
харчування проведено по завищеним
нормам, ніж передбачено додатком 4
постанови Кабінету Міністрів України
від 22.11.2004 № 1591 "Про затвердження норм
харчування у навчальних та оздоровчих
закладах", на загальну суму 108372,33 грн, що
призвело до завдання матеріальної
шкоди Комунальному навчальному
закладу "Бердичівська спеціальна
загальноосвітня школа-інтернат "
Житомирської обласної ради. Зазначено,
що вказана матеріальна шкода не
відшкодована відповідачем у
добровільному порядку, що стало
підставою для звернення до суду з даним
позовом.

Представники позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримали в
повному обсязі, просили позов
задовольнити, з підстав викладених в
позовній заяві.

Представники відповідача в судовому
засіданні просили відмовити в
задоволенні позовних вимог,
посилаючись на письмові заперечення.

Заслухавши пояснення представників
сторін, дослідивши матеріали справи,
суд приходить до висновку, що позовні
вимоги не підлягають задоволенню з
наступних підстав.

Судом встановлено, що за період з 01.07.2008
по 31.08.2013, відповідно до п.2.3.1.1 Плану
контрольно-ревізійної роботи
Державної фінансової інспекції в
Житомирській області на ІІІ квартал 2013
року та на підставі направлень на
проведення ревізії від 28.08.2013 № 129,
№ 130, посадовими особами Бердичівської
об'єднаної державної фінансової
інспекції в Житомирській області
проведено ревізію
фінансово-господарської діяльності
Комунального навчального закладу
"Бердичівська спеціальна
загальноосвітня школа-інтернат"
Житомирської обласної ради, за
результатами якої складено акт № 61-09/71
від 26.11.2013 (а.с.6-12).

Комунальним навчальним закладом
"Бердичівська спеціальна
загальноосвітня школа-інтернат "
Житомирської обласної ради на акт
ревізії були подані до Державної
фінансової інспекції в Житомирській
області заперечення (а.с.13-18).

Вказані заперечення не були взяті до
уваги контролюючим органом, про що
свідчать висновки на заперечення до
акта ревізії фінансово-господарської
діяльності Комунального навчального
закладу "Бердичівська спеціальна
загальноосвітня школа-інтернат"
Житомирської обласної ради,
затверджені начальником Бердичівської
об'єднаної державної фінансової
інспекції 20.12.2013 (а.с.20-33).

Бердичівською об'єднаною державною
фінансовою інспекцією на підставі
висновків акту ревізії, направлено
відповідачу вимогу про усунення
порушень № 61-17/2399 від 23.12.2013 (а.с.34-36).

У зазначеній вимозі, зокрема, у п.2,
зазначено, що в порушення вимог додатку
4 постанови Кабінету Міністрів України
від 22.11.2004 № 1591 "Про затвердження норм
харчування у навчальних та оздоровчих
закладах", внаслідок внесення
відповідальними особами
спецшколи-інтернат даних щодо списання
продуктів харчування по завищеним
нормам, проведено безпідставне їх
списання на загальну суму 108372,33 грн та
внаслідок використання продуктів
харчування для проведення свят,
конкурсів та змагань школою проведено
понаднормове їх списання на загальну
суму 41807,71 грн, у зв'язку з чим стягнути
з осіб винних у безпідставному
списанні, зайво списану вартість
продуктів харчування. В іншому випадку
стягнути з осіб, винних у
безпідставному списанні за рахунок
бюджетних коштів продуктів харчування
на суму 150180,04 грн, шкоду у порядку та
розмірі встановленому ст. ст.130-136 КЗпП.
У разі пропуску встановленого строку -
відшкодувати порушення за рахунок
керівника, що допустив зайві грошові
виплати (ст.133 КЗпП).

В процесі розгляду справи встановлено,
що кошти в сумі 41807,71 грн відповідачем
повернено у добровільному порядку.

Відповідно до приписів ст.2 Закону
України "Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні" від 26.01.1993 № 2939-XII, із змінами і
доповненнями (далі - Закон № 2939-XII)
головними завданнями органу
державного фінансового контролю є:
здійснення державного фінансового
контролю за використанням і
збереженням державних фінансових
ресурсів, необоротних та інших активів,
правильністю визначення потреби в
бюджетних коштах та взяттям
зобов'язань, ефективним використанням
коштів і майна, станом і достовірністю
бухгалтерського обліку і фінансової
звітності у міністерствах та інших
органах виконавчої влади, державних
фондах, фондах загальнообов'язкового
державного соціального страхування,
бюджетних установах і суб'єктах
господарювання державного сектору
економіки, а також на підприємствах, в
установах та організаціях, які
отримують (отримували у періоді, який
перевіряється) кошти з бюджетів усіх
рівнів, державних фондів та фондів
загальнообов'язкового державного
соціального страхування або
використовують (використовували у
періоді, який перевіряється) державне
чи комунальне майно (далі -
підконтрольні установи), за
дотриманням законодавства на всіх
стадіях бюджетного процесу щодо
державного і місцевих бюджетів,
дотриманням законодавства про
державні закупівлі, діяльністю
суб'єктів господарської діяльності
незалежно від форми власності, які не
віднесені законодавством до
підконтрольних установ, за судовим
рішенням, ухваленим у кримінальному
провадженні.

За змістом п.п.1, 4, 7, 10 ч.1 ст.10 Закону
органу державного фінансового
контролю надається право перевіряти в
ході державного фінансового контролю
грошові та бухгалтерські документи,
звіти, кошториси й інші документи, що
підтверджують надходження і
витрачання коштів та матеріальних
цінностей, документи щодо проведення
процедур державних закупівель,
проводити перевірки фактичної
наявності цінностей (коштів, цінних
паперів, сировини, матеріалів, готової
продукції, устаткування тощо); вимагати
від керівників підконтрольних установ
проведення інвентаризацій основних
фондів, товарно-матеріальних
цінностей, коштів і розрахунків, у разі
відмови у проведенні таких
інвентаризацій - звернутися до суду
щодо спонукання до проведення таких
інвентаризацій, а до ухвалення
відповідного рішення судом - у
присутності понятих та представників
зазначених підприємств, установ і
організацій, щодо яких проводиться
ревізія, опечатувати каси, касові
приміщення, склади та архіви на термін
не більше 24 годин з моменту такого
опечатування, зазначеного в протоколі.
Порядок опечатування кас, касових
приміщень, складів та архівів
встановлюється Кабінетом Міністрів
України; при проведенні ревізій
вилучати у підприємств, установ і
організацій копії
фінансово-господарських та
бухгалтерських документів, які
свідчать про порушення, а на підставі
рішення суду - вилучати до закінчення
ревізії оригінали первинних
фінансово-господарських та
бухгалтерських документів із
складенням опису, який скріплюється
підписами представника органу
державного фінансового контролю та
керівника відповідного підприємства,
відповідної установи, організації, та
залишенням копій таких документів
таким підприємствам, установам,
організаціям; пред'являти керівникам
та іншим особам підприємств, установ та
організацій, що контролюються,
обов'язкові до виконання вимоги щодо
усунення виявлених порушень
законодавства, вилучати в судовому
порядку до бюджету виявлені ревізіями
приховані і занижені валютні та інші
платежі, ставити перед відповідними
органами питання про припинення
бюджетного фінансування і
кредитування, якщо отримані
підприємствами, установами та
організаціями кошти і позички
використовуються з порушенням чинного
законодавства; звертатися до суду в
інтересах держави, якщо підконтрольною
установою не забезпечено виконання
вимог щодо усунення виявлених під час
здійснення державного фінансового
контролю порушень законодавства з
питань збереження і використання
активів.

Згідно з п.п.4 п.4 Положення про Державну
фінансову інспекцію України,
затвердженого Указом Президента
України від 23.04.2011 р. N 499/2011,
Держфінінспекція України відповідно
до покладених на неї завдань вживає в
установленому порядку заходів до
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства та притягнення
до відповідальності винних осіб, а
саме:

- вимагає від керівників та інших
службових осіб підконтрольних установ
усунення виявлених порушень
законодавства;

- звертається до суду в інтересах
держави, якщо підконтрольною установою
не забезпечено виконання вимог до
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів;

- проводить аналіз стану додержання
фінансової дисципліни та про його
результати повідомляє органи
виконавчої влади, інші державні органи
та органи місцевого самоврядування;

- готує і подає до відповідних
державних органів пропозиції щодо
усунення та запобігання причинам і
умовам, які призвели до допущення
недоліків і порушень;

- здійснює контроль за виконанням вимог
і пропозицій, поданих
Держфінінспекцією України та її
територіальними органами
міністерствам, іншим центральним
органам виконавчої влади та органам
місцевого самоврядування за
результатами державного фінансового
контролю, та інформує про це Кабінет
Міністрів України і Мінфін України;

- застосовує заходи впливу за порушення
бюджетного законодавства, накладає
стягнення, санкції до осіб, винних у
порушенні законодавства;

- передає правоохоронним органам
матеріали ревізій у разі встановлення
порушень законодавства, що
передбачають кримінальну
відповідальність або містять ознаки
корупційних діянь; інформує
правоохоронні органи про факти інших
виявлених порушень законодавства.

Аналіз наведених норм дає підстави
вважати, що органу державного
фінансового контролю надано
можливість здійснювати контроль за
використанням державних коштів та, у
разі виявлення порушень законодавства,
пред'являти обов'язкові до виконання
вимоги щодо усунення таких
правопорушень.

При виявленні збитків, завданих
державі чи об'єкту контролю, орган
державного фінансового контролю має
право визначати їх розмір та
звернутися до суду в інтересах держави,
якщо підконтрольною установою не
забезпечено виконання вимог до
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів.
Вимога органу державного фінансового
контролю спрямована на приведення
роботи підконтрольної організації у
відповідність із вимогами
законодавства у майбутньому і є
обов'язковою до виконання.

Пунктом 35. Порядку проведення
інспектування Державною фінансовою
інспекцією, її територіальними
органами, що був затверджений
постановою Кабінету Міністрів України
від 20.04.2006 N 550, із змінами і
доповненнями, визначено, що виявлені
допущені об'єктом контролю порушення
законодавства, контроль за дотриманням
якого віднесено до компетенції
контролюючого органу, фіксуються в
констатуючій частині акта ревізії з
обов'язковим посиланням на норми
законів чи інших нормативно-правових
актів, які порушено, та зазначенням
винних у їх допущенні осіб.

Відповідно до п.46. цього Порядку, якщо
вжитими в період ревізії заходами не
забезпечено повне усунення виявлених
порушень, контролюючим органом у строк
не пізніше ніж 10 робочих днів після
реєстрації акта ревізії, а у разі
надходження заперечень (зауважень) до
нього - не пізніше ніж 3 робочих дні
після надіслання висновків на такі
заперечення (зауваження) надсилається
об'єкту контролю письмова вимога щодо
усунення виявлених ревізією порушень
законодавства із зазначенням строку
зворотного інформування. Про усунення
виявлених ревізією фактів порушення
законодавства цей об'єкт контролю у
строк, визначений вимогою про їх
усунення, повинен інформувати
відповідний контролюючий орган з
поданням завірених копій первинних,
розпорядчих та інших документів, що
підтверджують усунення порушень.

Згідно з п.49. Порядку у разі коли діями
чи бездіяльністю працівників об'єкта
контролю державі або підконтрольній
установі заподіяна матеріальна шкода,
контролюючий орган ставить вимоги
перед керівником об'єкта контролю та
органом його управління щодо
пред'явлення цивільних позовів до
винних осіб.

Отже, встановивши, що державному
підприємству чи установі завдано
шкоду, орган фінансової інспекції має
право висувати перед керівником
об'єкта контролю та органом його
управління лише вимоги щодо
пред'явлення цивільних позовів до
винних осіб, або самостійно звернутись
до суду з таким позовом.

Аналогічна правова позиція викладена в
постанові Вищого адміністративного
суду України від 25.09.2014 року по справі №
К/800/19337/14.

Про наявність такої шкоди може бути
зазначено у вимозі, але вона не може
бути примусово відшкодована шляхом
вимоги. Такі збитки відшкодовуються у
добровільному порядку або шляхом
звернення відповідного органу,
включаючи й орган державного
фінансового контролю до суду з
відповідним позовом.

Верховний суд України ухвалюючи
постанову від 15.04.2014 в справі 2-а-7676/10/2270
зазначив про наявність у органу
державного фінансового контролю права
заявляти вимогу про усунення порушень,
виявлених у ході перевірки
підконтрольних установ, яка є
обов'язкова до виконання лише в частині
усунення допущених порушень
законодавства і за допомогою якої
неможливо примусово стягнути кошти на
відшкодування виявлених в ході
перевірки збитків. В порядку
адміністративного судочинства може
бути оскаржене лише таке рішення, яке
породжує безпосередньо права чи
обов'язки для позивача. Зважаючи на те,
що збитки відшкодовуються у судовому
порядку за окремим позовом
правильність обчислення їх розміру
перевіряє суд, який розглядає цей
позов.

Згідно із частиною 1 статті 244-2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Рішення Верховного Суду
України, прийняте за результатами
розгляду заяви про перегляд судового
рішення з мотивів неоднакового
застосування судом (судами) касаційної
інстанції одних і тих самих норм
матеріального права у подібних
правовідносинах, є обов'язковим для
всіх суб'єктів владних повноважень, які
застосовують у своїй діяльності
нормативно-правовий акт, що містить
зазначені норми права, та для всіх
судів України. Суди зобов'язані
привести свою судову практику у
відповідність з рішенням Верховного
Суду України.

З огляду на викладене, суд дійшов
висновку, що в задоволенні позовних
вимог Державної фінансової інспекції в
Житомирській області слід відмовити.

Керуючись статтями 71, 86, 94, 158-163, 167, 254
Кодексу адміністративного
судочинства,

постановив:

В задоволенні позову Державної
фінансової інспекції в Житомирській
області відмовити за безпідставністю.

Постанова набирає законної сили у
строк та у порядку, що визначені
статтею 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, і може бути
оскаржена до Житомирського
апеляційного адміністративного суду
через суд першої інстанції у порядку,
визначеному статтею 186 Кодексу
адміністративного судочинства
України, шляхом подачі апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Суддя
В.А. Панкеєва

Повний текст постанови виготовлено: 22
грудня 2014 р.