Справа № 872/5186/13
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2014-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

02 грудня 2014 рокусправа № 2а-3745/09/0470

Дніпропетровський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів: головуючого судді:
Добродняк І.Ю

суддів:
Бишевської Н.А. Семененка Я.В.

за участю секретаря судового
засідання: Новошицька О.О.

за участю представників:

прокурора: - Третельницька О.
П. (дов. від 16.10.2014 р.)

позивача: - не з'явився

відповідача: - Духневич Т. С.
(дов. від 30.09.2014 р.)

третя особа: - не з'явився

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Дніпропетровську

апеляційну скаргу Державного
агентства з енергоефективності та
енергозбереження України

на постанову Дніпропетровського
окружного адміністративного суду від
12 листопада 2012 року

у справі № 2а-3745/09/0470

за позовом прокурора Кіровського
району м. Дніпропетровська в інтересах
Державного агентства з
енергоефективності та
енергозбереження України

до публічного акціонерного товариства
«Дніпрогаз»

3-тя особа територіальне управління
Державної інспекції з
енергозбереження по Дніпропетровській
області

про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Кіровського району
м.Дніпропетровська звернувся до суду в
інтересах держави в особі Державного
агентства з енергоефективності та
енергозбереження України з
адміністративним позовом до
Публічного акціонерного товариства
«Дніпрогаз», третя особа -
Територіальне управління Державного
агентства з енергоефективності та
енергозбереження по Дніпропетровській
області про стягнення заборгованості в
сумі 14677,92 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
проведеною перевіркою встановлено
нераціональне використання газу та
інших паливно-енергетичних ресурсів
відповідачем внаслідок недотримання
технологічної дисципліни за рахунок
перевитрати природного газу при роботі
котла «НИИСТУ-5» №3 з зниженим ККД - 3,89
тис. м3 та перевитрати електроенергії
за рахунок відхилення коефіцієнту
потужності по мережах головних споруд
відповідача від величини нормативного
значення - 6,558 тис. кВт.г/рік (нормативне
значення tg=0,25, а фактичне складає tg=0,588),
чим порушено вимоги п. «е» ст.11 Закону
України «Про енергозбереження»,
Постанов Кабінету Міністрів №699 від
02.09.1993 «Про заходи щодо ефективного
використання газу та інших ресурсів в
народному господарстві», №1071 від 07.07.2000
«Про деякі заходи щодо раціонального
використання паливно-енергетичних
ресурсів». По факту встановлених
порушень до відповідача застосовано
економічні санкції на загальну суму 14
677,92 грн., про що винесено постанову про
сплату підвищеної плати за
нераціональне використання газу та
інших паливно-енергетичних ресурсів
від 30.12.2008 №18-5/3.22-83. Відповідач не
сплатив підвищену плату за
нераціональне використання газу та
інших паливно-енергетичних ресурсів до
моменту звернення з адміністративним
позовом, кошти до державного бюджету не
надійшли, чим заподіяно шкоду державі.

Постановою Дніпропетровського
окружного адміністративного суду від 12
листопада 2012 року в задоволені позову
відмовлено.

Не погодившись з постановою суду
першої інстанції, Державне агентство з
енергоефективності та
енергозбереження України звернулось з
апеляційною скаргою, в якій,
посилаючись на незаконність та
протиправність постанови суду першої
інстанції, просить скасувати постанову
суду першої інстанції та прийняти нове
судове рішення, яким задовольнити
позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що
оскільки перевитрати природного газу
викликані саме недодержанням
відповідачем технологічної
дисципліни, отже були всі законні
підстави для прийняття рішення про
сплату підвищеної плати за
нераціональне використання
паливно-енергетичних ресурсів.
Застосована до відповідача плата є
економічною санкцією у формі плати за
перевитрати газу та інших
паливно-енергетичних ресурсів у разі
неефективного їх використання, яка
розраховується у двократному розмірі
на ПЕР ціни за річний обсяг таких
перевитрат. В іншому - апеляційна
скарга мотивована доводами,
викладеними в позовній заяві.

Представник прокурора в судовому
засіданні просить апеляційну скаргу
задовольнити, а постанову суду першої
інстанції скасувати в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому
засіданні просить апеляційну скаргу
залишити без задоволення, а постанову
суду першої інстанції залишити без
змін.

Представники позивача та третьої особи
в судове засідання не з'явились, про час
та місце розгляду справи повідомлені
належним чином.

Перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
дійшла висновку, що апеляційна скарга
не підлягає задоволенню, виходячи з
наступного.

Як встановлено судом, підтверджено
матеріалами справи, державним
інспектором територіального
управління державної інспекції з
енергозбереження по Дніпропетровській
області проведено планову перевірку
раціонального використання
паливно-енергетичних ресурсів на ВАТ
по газопостачанню та газифікації
«Дніпрогаз», за результатами якої
складено акт №18-5/3.1.26-103 від 30.12.2008.

Перевіркою встановлено перевитрати:
природного газу при роботі котла
«НИИСТУ-5»№3 з зниженим КПД - 3,89 тис. м3;
перевитрати електроенергії за рахунок
відхилення коефіцієнту потужності по
мережам головних споруд ВАТ по
газопостачанню та газифікації
«Дніпрогаз»від величини нормативного
значення у розмірі 6,558 тис. кВт
год/рік, що є порушенням пункту «е» ст.11
Закону України «Про
енергозбереження», Постанов Кабінету
Міністрів №699 від 02.09.1993 «Про заходи
щодо ефективного використання газу та
інших ресурсів в народному
господарстві», №1071 від 07.07.2000 «Про
деякі заходи щодо раціонального
використання паливно-енергетичних
ресурсів».

За результатами проведеної перевірки
Територіальним управлінням Державної
інспекції з енергозбереження по
Дніпропетровській області
підприємству:

видано припис №18-5/3.1.26-103 від 30.12.2008 з
вимогами позивачу усунути перевитрати
природного газу при роботі котла
«НИИСТУ-5» №3 з зниженим ККД та усунути
перевитрати електроенергії за рахунок
відхилення коефіцієнта потужності по
мережах головних споруд від величини
нормативного значення tg=0,25, до tg=0,588 з
метою зменшення втрат активної
електроенергії, зумовлених
перетіканням реактивної потужності.

прийнято постанову про сплату
підвищеної плати за нераціональне
використання газу та інших
паливно-енергетичних ресурсів №18-5/3.22-83
від 30.12.2008, якою за недотримання
технологічної дисципліни до
відповідача застосовано економічні
заходи за нераціональне (неефективне)
використання паливно-енергетичних
ресурсів на загальну суму 14677,92 грн.

З огляду на фактичні обставин справи,
норми законодавства, що регулюють
спірні правовідносини, колегія суддів
погоджується з судом першої інстанції
про відсутність підстав для
задоволення позову.

Правові, економічні, соціальні та
екологічні основи енергозбереження
для всіх підприємств, об'єднань та
організацій, розташованих на території
України, а також для громадян, визначає
Закон України №74/94-ВР від 01.07.1994 «Про
енергозбереження».

Відповідно до ст.ст. 25, 26 цього Закону
забезпечення додержання норм
законодавства про енергозбереження
всіма державними органами, юридичними
та фізичними особами є завданням
контролю у сфері енергозбереження,
який здійснюється Державною
інспекцією з енергозбереження згідно з
порядком, встановленим Кабінетом
Міністрів України, при цьому
державному контролю підлягає
енергетичне господарство, що включає
всі підприємства і установи по
отриманню, переробці, перетворенню,
транспортуванню, зберіганню, обліку та
використанню паливно-енергетичних
ресурсів, розміщених на території
України, окремі споруди та інженерні
об'єкти інших підприємств і установ,
які використовуються для зазначених
цілей.

Постановою Кабінету Міністрів України
№699 від 02.09.1993 «Про заходи щодо
ефективного використання газу та інших
паливно-енергетичних ресурсів в
народному господарстві» встановлено,
що Державна інспекція з
енергозбереження здійснює державний
контроль за раціональним та ефективним
використанням газу та інших
паливно-енергетичних ресурсів
підприємствами.

Відповідно до п. 1 Положення про
Державну інспекцію з енергозбереження,
затвердженого Постановою Кабінету
Міністрів України №1039 від 29.06.2000,
Державна інспекція з енергозбереження
є урядовим органом державного
управління, що діє у складі
Національного агентства України з
питань забезпечення ефективного
використання енергетичних ресурсів
(НАЕР) і йому підпорядковується.

Відповідно до п.3 Положення Державна
інспекція з енергозбереження здійснює
у межах своєї компетенції контроль за
додержанням норм законодавства у сфері
енергозбереження, узагальнює практику
його застосування та розробляє
пропозиції щодо вдосконалення цього
законодавства; здійснює державний
контроль за станом обліку
паливно-енергетичних ресурсів,
додержанням дисципліни газоспоживання
та газопостачання, використанням
автоматичних засобів регулювання
споживання природного газу, наявністю
і додержанням режимних або
технологічних карт устаткування,
використанням вторинних
паливно-енергетичних ресурсів; надає
за результатами перевірки підприємств
обов'язкові для виконання приписи
стосовно усунення порушень і
недоліків, зумовлених невиконанням
вимог законодавства з
енергозбереження щодо ефективного
використання паливно-енергетичних
ресурсів та контролює виконання цих
приписів; здійснює контроль шляхом
проведення комплексних перевірок
стану обліку паливно-енергетичних
ресурсів, що витрачаються для:
виробництва продукції, надання послуг
населенню (електро-, водо-, тепло-,
газопостачання); видобування,
переробки, виробництва,
транспортування, зберігання та
споживання зазначених ресурсів.

Згідно з Положенням про Територіальне
управління Державної інспекції з
енергозбереження по Дніпропетровській
області, затвердженого наказом
Державної інспекції з
енергозбереження №211 від 08.10.2007,
територіальне управління є
структурною одиницею урядового органу
державного управління - Державної
інспекції з енергозбереження, яке у
межах своєї компетенції бере участь у
реалізації державної політики та
здійснює державний контроль у сфері
енергозбереження.

Отже, на Державну інспекцію з
енергозбереження покладено функції
контролю за додержанням норм
законодавства у сфері
енергозбереження.

Відповідно до статті 11 Закону України
«Про енергозбереження» №74/94-ВР
передбачено, що економічні заходи для
забезпечення енергозбереження
передбачають, зокрема,

п. «е» введення плати за нераціональне
використання паливно-енергетичних
ресурсів у вигляді надбавок до діючих
цін та тарифів залежно від перевитрат
паливно-енергетичних ресурсів щодо
витрат, встановлених стандартами;

п. «є» застосування економічних
санкцій за марнотратне витрачання
палива та енергії внаслідок
незгосподарної або некомпетентної
діяльності працюючих.

За правилами ст..17 вказаного Закону
економічні санкції накладаються на
юридичних та фізичних осіб за:

а) марнотратне витрачання та прямі
втрати паливно-енергетичних ресурсів;

б) несвоєчасне проведення експертного
обстеження використання
паливно-енергетичних ресурсів, за їх
споживання понад показники питомих
витрат, визначених системою
стандартів, а до введення системи
стандартів у дію - нормами питомих
витрат енергоресурсів, а також за
невідповідність показників
когенераційних установок
кваліфікаційним показникам;

в) невиконання чи несвоєчасне
виконання приписів органів державного
управління енергозбереженням щодо
усунення фактів марнотратного
витрачання паливно-енергетичних
ресурсів.

За перевитрати паливно-енергетичних
ресурсів понад встановлені показники
норм питомих витрат суб'єкти
господарювання сплачують збір за
перевитрати паливно-енергетичних
ресурсів (енергетичний збір) у розмірі
200 відсотків вартості перевитрачених
ресурсів. До обсягу перевитрат
паливно-енергетичних ресурсів, на які
нараховується енергетичний збір, не
включається обсяг видів палива
тапаливно-енергетичних ресурсів,
отриманих суб'єктом господарювання з
альтернативних джерел енергії.

Постановою Кабінету Міністрів України
№699 від 02.09.1993 «Про заходи щодо
ефективного використання газу та інших
ресурсів в народному господарстві»
визначено, що за перевитрати газу та
інших паливно-енергетичних ресурсів
внаслідок неефективного його
використання, виявлені органами
Державної інспекції з
енергозбереження, сплачується
підвищена плата.

Якщо перевитрати газу та інших
паливно-енергетичних ресурсів
викликані недодержанням технологічної
дисципліни (незадовільний стан
устаткування, відсутність або
недотримання роботи устаткування за
режимними або технологічними картками,
відсутність теплоутилізаційного
устаткування, систем автоматики),
споживач сплачує за річний обсяг
перевитрат газу та інших
паливно-енергетичних ресурсів у
двократному розмірі встановленої на
них ціни. Плата вноситься одразу після
обстеження підприємства Державною
інспекцією з енергозбереження.

Отже нормами законодавства, що діяло на
час виникнення спірних правовідносин,
не передбачено застосування
економічних санкцій за перевитрату
паливно-енергетичних ресурсів, яке
встановлено у ході проведеної
контролюючим органом перевірки стану
використання паливно-енергетичних
ресурсів, а норми чинного
законодавства передбачають у разі
встановлення перевитрат певним
суб'єктом господарювання
паливно-енергетичних ресурсів сплату
підвищеної плати за перевитрачені
паливно-енергетичні матеріали.

Таким чином, третя особа, застосовуючи
до відповідача постановою №18-5/3.22-83 від
30.12.2008 економічні заходи (штрафні
санкції за порушення законодавства з
питань забезпечення ефективного
використання енергетичних ресурсів) у
розмірі 14677,92 грн., діяла не у межах
повноважень та у спосіб, які визначені
Конституцією України та нормами
чинного законодавства України,
оскільки застосування такого виду
економічних заходів за виявлені у ході
перевірки перевитрати
паливно-енергетичних ресурсів не
передбачено нормами чинного
законодавства у сфері
енергозбереження.

Вказаний факт встановлений також в
судовому порядку за результатами
розгляду позову ВАТ по газопостачанню
та газифікації «Дніпрогаз» про
скасування постанови Територіального
управління Державної інспекції з
енергозбереження по Дніпропетровській
області №18-5/3.22-83 від 30.12.2008.

Як вбачається з матеріалів справи,
постановою Дніпропетровського
окружною адміністративного суду від
27.01.2010 у справі №2а-10421/09/0470 в
задоволенні адміністративного позову
ВАТ по газопостачанню та газифікації
«Дніпрогаз» відмовлено. Проте,
постановою Дніпропетровського
апеляційного адміністративного суду у
справі №2а-10421/09/0470 від 09.03.2011 постанову
Дніпропетровського окружного
адміністративного суду від 27.01.2010 у
справі №2а-10421/09/0470 скасовано;
адміністративний позов ВАТ по
газопостачанню та газифікації
«Дніпрогаз» задоволено, скасовано
постанову №18-5/3.22-83 від 30.12.2008 про сплату
підвищеної плати за нераціональне
використання газу та інших
паливно-енергетичних ресурсів.

За приписами ч.5 ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
постанова або ухвала суду апеляційної
чи касаційної інстанції за наслідками
перегляду, постанова Верховного Суду
України набирають законної сили з
моменту проголошення, а якщо їх було
прийнято за наслідками розгляду у
письмовому провадженні, - через п'ять
днів після направлення їх копій особам,
які беруть участь у справі.

Згідно з ч.1 ст. 255 Кодексу
адміністративного судочинства України
постанова або ухвала суду, яка набрала
законної сили, є обов'язковою для осіб,
які беруть участь у справі, для їхніх
правонаступників, а також для всіх
органів, підприємств, установ та
організацій, посадових чи службових
осіб, інших фізичних осіб і підлягає
виконанню на всій території України.

До того, з поданих апеляційному суду
додаткових доказів вбачається, що
постанова Дніпропетровського
апеляційного адміністративного суду
№2а-10421/09/0470 від 09.03.2011 залишена без змін
ухвалою Вищого адміністративного суду
України від 03.09.2014 у справі № К/9991/73000/12.

Частиною першою статті 72 Кодексу
адміністративного судочинства України
визначено, що обставини, встановлені
судовим рішенням в адміністративній,
цивільній або господарській справі, що
набрало законної сили, не доказуються
при розгляді інших справ, у яких беруть
участь ті самі особи або особа, щодо
якої встановлено ці обставини.

Таким чином, зважаючи на той факт, що
постанова про сплату підвищеної плати
за нераціональне використання газу та
інших паливно-енергетичних ресурсів
№18-5/3.22-83 від 30.12.2008, яка є підставою для
стягнення з відповідача грошових
коштів у розмірі 14 677,92 грн., скасована в
судовому порядку, при цьому судом
встановлено факт протиправності
прийнятої постанови №18-5/3.22-83 від 30.12.2008,
колегія суддів приходить до висновку
про відсутність правових підстав для
задоволення позову.

Враховуючи вищенаведене, колегія
суддів дійшла висновку, що суд першої
інстанції під час розгляду справи
дослідив обставини, які мають значення
для справи, ухвалив законне та
обґрунтоване рішення про відмову в
задоволенні позову. Передбачені ст.202
КАС України підстави для скасування
постанови суду першої інстанції та
ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст.198, 200, 205, 206 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державного
агентства з енергоефективності та
енергозбереження України залишити без
задоволення.

Постанову Дніпропетровського
окружного адміністративного суду від 12
листопада 2012 року у справі № 2а-3745/09/0470
залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає
законної сили з моменту її
проголошення та може бути оскаржена до
Вищого адміністративного суду України
в порядку, встановленому ст.212 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Головуючий:
І.Ю. Добродняк

Суддя:
Н.А. Бишевська

Суддя:
Я.В. Семененко