Справа № 804/20224/14
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2014-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:
головуючого судді
при секретарі судового засідання
представника позивача Семченка
розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП"
до Державної податкової інспекції у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві про
визнання дій протиправними та
зобов'язання вчинити певні дії,-
До Дніпропетровського окружного
адміністративного суду надійшов позов
Товариства з обмеженою
відповідальністю «СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП»
до Державної податкової інспекції у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві, в
якому позивач просить:
- визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві щодо проведення
зустрічної звірки Товариства з
обмеженою відповідальністю «СЕРВІС
ГАРАНТ ГРУП», в результаті якої,
складено акт від 01.09.2014р
№2679/26-55-22-03/39153444 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
щодо підтвердження господарських
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період з
01.05.2014р. по 31.07. 2014 року»;
- визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві щодо коригування,
на підставі Акту від 01.09.2014р
№2679/26-55-22-03/39153444 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
щодо підтвердження господарських
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період з
01.05.2014р. по 31.07. 2014 року», в електронній
базі даних «Автоматизована система
співставлення Інформаційної системи
Міністерства доходів і зборів України
«Податковий блок» та інших електронних
базах даних суми податкового кредиту
та податкових зобов'язань з податку на
додану вартість, які визначені
Товариством з обмеженою
відповідальністю «СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП»
деклараціях за періоди: травень -
- зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві відновити в електронній базі
даних «Автоматизована система
співставлення Інформаційної системи
Міністерства доходів і зборів України
«Податковий блок» показники
податкової звітності Товариства з
обмеженою відповідальністю «СЕРВІС
зазначених останнім в податкових
деклараціях за періоди: травень -
- зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві вилучити з АІС «Податковий блок»
та з інших інформаційних баз
інформацію, внесену на підставі Акту
від 01.09.2014р №2679/26-55-22- 03/39153444 «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП» (код
господарських відносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період з
01.05.2014р. по 31.07.2014 року»;
- зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві, в порядку ч. 1 ст. 267 Кодексу
адміністративного судочинства
України, подати звіт про виконання
судового рішення та встановити строк
В обґрунтування позову позивач
зазначив, що відповідачем в порушення
норм податкового законодавства
проведено перевірку відносно позивача
та проведено коригування податкових
зобов'язань та податкового кредиту з
ПДВ Товариства з обмеженою
відповідальністю «СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП»
в електронних автоматизованих
системах співставлення податкових
зобов'язань та податкового кредиту в
розрізі контрагентів, в тому числі в
Інтегрованій автоматизованій
інформаційній системі «Податковий
блок» та її підсистемах.
В судовому засіданні представник
позивача підтримав позовні вимоги,
просив позов задовольнити з підстав,
зазначених у позовній заяві.
Представник відповідача у судове
засідання не з'явився про дату час та
місце якого, повідомлений належним
чином, що підтверджується матеріалами
справи, заперечень на адміністративний
Заслухавши пояснення представника
позивача, дослідивши матеріали справи,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд приходить
до наступних висновків.
В судовому засіданні встановлено, що
Державною податковою інспекцією у
Печерському районі Головного
управління Міндоході в у м. Києві на
підставі службового посвідчення КВ
№134043 від 20.12.2013р., виданого ДПІ у
Печерському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві головним державним
ревізором-інспектором, відділу
податкового аудиту окремих платників
управління податкового аудиту ДПІ у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві
Світельською-Коробовою Тетяною
Василівною, згідно із п.73.5 ст.73
Податкового кодексу України від 02.12.10р.
№ 2755-VI (із змінами та доповненнями),
п.4.4 Наказу ДПА України від 22.04.2011р. № 236
«Про затвердження Методичних
рекомендацій щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок»
здійснено відповідні заходи з метою
проведення зустрічної звірки ТОВ
постачальниками-покупцями за період з
01.05.2014р. по 31.07.2014 року.
Товариству з обмеженою
відповідальністю "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП"
від 01.09.2014 року, про надання інформації
та її документального підтвердження
щодо підтвердження господарських
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період
діяльності з 01.05.2014р. по 31.07
Зустрічну звірку ТОВ "СЕРВІС ГАРАНТ
ГРУП" неможливо було провести у зв'язку
з тим, що ТОВ "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП" за
Печерський район, б-р. Дружби Народів,
буд. 28-А, кв.6, офіс. 1/2 не знаходиться,
підприємство ТОВ "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП"
має стан « 9» (дата зміни стану 12.08.2014р) -
направлено повідомлення про
відсутність за місцезнаходженням, у
зв'язку з чим, станом на 01.09.2014 року
отримати документальне підтвердження
порядку відображення в
бухгалтерському та податковому
обліках господарських відносин з
платниками податків за період: з
01.05.2014р. по 31.07.2014 року не має можливості.
Перевіркою встановлено порушення:
- п. 187.1, ст.187, п. 198.1 ст.198, п. 198.2, 198.3 та п.
198.6 ст.198 Податкового кодексу України
від 02.12.10 №2755-VI (із змінами та
доповненнями), що призвело до завищення
податкових зобов'язань з податку на
додану вартість за травень-
липень 2014 року та завищення
податкового кредиту з податку на
додану вартість за травень-липень 2014
За результатами звірки ТОВ «СЕРВІС
ГАРАНТ ГРУП» не підтверджено
задекларовані податкові зобов'язання
та податковий кредит з ПДВ за
травень-липень 2014 року.
Перевіркою встановлено, що правочини,
укладені з контрагентами порушують
публічний порядок, суперечать
інтересам держави та суспільства,
вчинені удавано з метою ухилення від
сплати податків третіх осіб.
За результатами звірки складено акт
від 01.09.2014р №2679/26-55-22-03/39153444 «про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП»
господарських відносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період з
01.05.2014 по 31.07.2014 року».
Крім того, в судовому засідання
встановлено та матеріалами справи
підтверджено, що податковим органом
проведено коригування показників
податкових зобов'язань Товариства з
обмеженою відповідальністю «СЕРВІС
ГАРАНТ ГРУП» за результатами
Стаття 19 Конституції України
регламентує, що правовий порядок в
Україні ґрунтується на засадах,
відповідно до яких, ніхто не може бути
примушений робити те, що не передбачено
Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1
статті 20 Податкового кодексу України
контролюючі органи мають право
проводити відповідно до законодавства
перевірки і звірки платників податків
(крім Національного банку України), у
тому числі після проведення процедур
митного контролю та/або митного
Відповідно до п.73.5 ст.73 Податкового
кодексу України, з метою отримання
податкової інформації контролюючі
органи мають право проводити зустрічні
звірки даних суб'єктів господарювання
щодо платника податків.
Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється контролюючими органами з
метою документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
Зустрічні звірки, не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.
За результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
Згідно п.4 Порядку проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок у разі відсутності
запитуваної органом державної
податкової служби (ініціатором)
інформації, орган державної податкової
служби (виконавець) надсилає завірений
печаткою запит про подання інформації
та її документального підтвердження
суб'єкту господарювання за його
адресою (місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом з
повідомленням про вручення чи особисто
вручає суб'єкту господарювання або
його законному чи уповноваженому
представникові під розписку.
Відповідно до п.3.3 Методичних
рекомендацій щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок
обов'язок здійснення відповідних
заходів (направлення запитів,
повторних запитів, здійснення
моніторингу відповідей, що надходять,
тощо) з метою забезпечення своєчасного
та у повному обсязі проведення
зустрічних звірок, у тому числі і по
ланцюгу проходження ТМЦ (робіт, цінних
паперів, нематеріальних активів тощо)
покладається на орган ДПС - ініціатора.
При цьому обов'язок направлення запиту
на адресу суб'єкта господарювання та
забезпечення проведення зустрічної
звірки покладається на орган ДПС -
виконавця, в якому такий суб'єкт
господарювання перебуває на обліку.
Згідно п.4.4 Методичних рекомендацій
щодо організації та проведення
органами державної податкової служби
зустрічних звірок у разі встановлення
фактів, що не дають змогу провести
зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту, складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання (далі -
Суд зазначає, що додатком 3 до
Методичних рекомендацій щодо
організації та проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок, яким встановлено
зразок форми акта про неможливість
проведення зустрічної звірки суб'єкта
господарювання, не передбачено
податковим органом фіксування
будь-яких порушень з боку суб'єкта
Відповідно до п.54.1 ст. 54 Податкового
кодексу України, крім випадків,
передбачених податковим
законодавством, платник податків
самостійно обчислює суму податкового
та/або грошового зобов'язання та/або
пені, яку зазначає у податковій (митній)
декларації або уточнюючому розрахунку,
що подається контролюючому органу у
строки, встановлені цим Кодексом. Така
сума грошового зобов'язання та/або пені
вважається узгодженою.
Згідно з п.49.8 ст. 49 Податкового кодексу
України, прийняття податкової
декларації, є обов'язком контролюючого
органу. Під час прийняття податкової
декларації уповноважена посадова
особа контролюючого органу, в якому
перебуває на обліку платник податків,
зобов'язана перевірити наявність та
достовірність заповнення всіх
обов'язкових реквізитів, передбачених
пунктами 48.3 та 48.4 статті 48 цього
Кодексу. Інші показники, зазначені в
податковій декларації платника
податків, до її прийняття перевірці не
Тобто, обов'язок платника податків
подавати декларацію з податку на
додану вартість узгоджується з
обов'язком податкового органу прийняти
таку декларацію та, при відсутності
зауважень до її оформлення,
відобразити показники цієї декларації
у відповідних базах податкової
Згідно із п. 58.1 ст.58 та п. 86.8 ст.86
Податкового кодексу України, на
підставі акта перевірки контролюючим
органом приймається податкове
повідомлення-рішення.
Відповідно до п.2.1 р.ІІ Порядку
направлення органами державної
податкової служби податкових
повідомлень-рішень платникам податків
орган державної податкової служби,
визначає суму нарахування (зменшення)
грошового зобов'язання, зменшення
(збільшення) суми бюджетного
відшкодування та/або зменшення
від'ємного значення об'єкта
оподаткування податком на прибуток або
від'ємного значення суми податку на
додану вартість та складає податкове
повідомлення-рішення у випадках, якщо,
зокрема, дані перевірок результатів
діяльності платника податків свідчать
про заниження або завищення суми його
податкових зобов'язань, суми
бюджетного відшкодування та/або
від'ємного значення об'єкта
оподаткування податком на прибуток або
від'ємного значення суми податку на
додану вартість платника податків,
заявлених у податкових деклараціях,
уточнюючих розрахунках.
Згідно зі ст. 19 КАС України,
адміністративні справи з приводу
оскарження правових актів
індивідуальної дії, а також дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень, які прийняті (вчинені,
допущені) стосовно конкретної фізичної
чи юридичної особи (їх
об'єднань), вирішуються за вибором
позивача адміністративним судом за
зареєстрованим у встановленому
законом порядку місцем проживання
(перебування, знаходження) цієї особи
Позивач звернувся до
Дніпропетровського окружного
адміністративного суду саме за місцем
останнього свого знаходження
Також, відповідно роздруківки з ЄДР,
яка міститься в матеріалах справи та
статуту позивача (Т. 1 а.с. 15-31), відомості
про юридичну особу підтверджені
місцезнаходження ТОВ «СЕРВІС ГАРАНТ
ГРУП»: Дніпропетровська обл., місто
Дніпропетровськ, вул.
Трансформаторна , буд. 58.
Відповідно до ч. 5 ст. 17 Закону України
«Про державну реєстрацію юридичних
осіб та фізичних осіб - підприємців»,
відомості про відсутність юридичної
особи за її місцезнаходженням повинні
міститися в Єдиному державному реєстрі
юридичних осіб та фізичних осіб -
підприємців. Положеннями ч. 1 ст. 18
Закону України «Про державну
реєстрацію юридичних осіб та фізичних
осіб - підприємців», яка визначає
статус відомостей Єдиного державного
реєстру, передбачено, що якщо
відомості, які підлягають внесенню до
Єдиного державного реєстру, були
внесені до нього, то такі відомості
вважаються достовірними і можуть бути
використані в спорі з третьою особою,
доки до них не внесено відповідних
При цьому, ч. 3 ст. 18 «Про державну
реєстрацію юридичних осіб та фізичних
осіб - підприємців» встановлено, що у
випадку, якщо відомості, які підлягають
внесенню до Єдиного державного
реєстру, не були до нього внесені, вони
не можуть бути використані в спорі з
третьою особою, крім випадків, коли
третя особа знала або могла знати ці
Водночас, суд зазначає, що відповідач
не використовував та не брав до уваги
дані з ЄДР при проведенні перевірки
позивача. У зв'язку з цим, зробив хибні
висновки щодо відсутності ТОВ «СЕРВІС
ГАРАНТ ГРУП» за юридичною адресою.
Окрім цього, акти про неможливість
проведення перевірки позивача,
засвідчує лише факт неможливості її
проведення та не може засвідчувати
факти документального підтвердження
або не підтвердження господарських
відносин з платником податків та
зборів, підтвердження відносин, виду,
обсягу і якості операцій та
розрахунків, що здійснюються між ними,
з'ясування їх реальності та повноти
відображення в обліку платника
Крім того, судом перевірено первинні
документи, що стали підставою для
визначення податкових зобов'язань з
податку на додану вартість, та
спростовано висновки податкового
органу щодо не підтвердження
реальності здійснення господарських
відносин позивача з контрагентами.
Аналогічну позицію займає і Вищий
адміністративний суд України в своїх
ухвалах: від 14.01.2014 р. № К/800/34146/13
(826/3148/13-а), від 03.02.2014р. № К/800/62884/13
(826/9001/13-а), від 21.01.2014р. № К/800/36142/13
(826/3235/13-а).

Що стосується коригування показників
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з ПДВ підприємства позивача в
системі автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів АІС «Податковий блок» на
підставі акту, то суд зазначає
наступне.

Відповідачем здійснено коригування
показників податкової звітності
позивача, за висновками, викладеними у
вказаному акті, у той час, як суми
грошових зобов'язань підприємству не
визначались, податкове
повідомлення-рішення не виносились.

Відповідно до п. 8 Порядку ведення
органами Міністерства доходів і зборів
України оперативного обліку податків,
зборів, митних платежів, єдиного внеску
на загальнообов'язкове державне
соціальне страхування, інших платежів,
які сплачуються під час митного
оформлення товарів, затвердженого
Наказом Міністерства доходів і зборів
України 05.12.2013р. № 765, зареєстрованого в
Міністерстві юстиції України 04 лютого
2014 року за № 217/24994, супроводження
єдиного технологічного процесу
автоматизованої обробки інформації
щодо обліку податків, зборів, митних
платежів, передоплати та єдиного
внеску здійснюється територіальними
органами Міндоходів, відповідно до
функціональних повноважень.

Система автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів на рівні ДПА України, є
програмним продуктом, який було
розроблено для реалізації Порядку
взаємодії органів державної
податкової служби при опрацюванні
розшифровок податкових зобов'язань та
податкового кредиту з податку на
додану вартість у розрізі
контрагентів, затвердженого наказом
Державної податкової адміністрації
України від 18.04.2008р. № 266 (який втратив
чинність на підставі наказу № 165
від 14.06.2013р.).

Згідно п. 2.6 Методичних рекомендацій
щодо комплексного відпрацювання
платників ПДВ, які формують податковий
кредит за податковими накладними, не
зареєстрованими у єдиному реєстрі
податкових накладних, затверджених
Наказом Міністерства доходів і зборів
України від 29 листопада 2013 року № 724
(далі - Методичні рекомендації № 724), при
проведенні перевірки даних із Системи
співставлення працівниками
підрозділів територіального органу
Міндоходів додатково використовується
закладка «Податкові накладні» в
Системі автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів IС «Податковий блок».

У п. 2.1 Методичних рекомендацій № 724
визначено, що платники податку
щомісяця у терміни, передбачені для
подання податкової звітності з податку
на додану вартість (календарний
місяць), у тому числі для яких розділом V
Кодексу встановлено звітний
податковий період - квартал, подають до
територіального органу Міндоходів
копії записів у реєстрах виданих та
отриманих податкових накладних (далі -
РПН) за такий період в електронному
вигляді (п. 201.15 ст. 201 Кодексу).

При здійсненні операцій з постачання
товарів/послуг платники податку
зобов'язані не пізніше п'ятнадцяти
календарних днів зареєструвати в
Єдиному реєстрі податкових накладних
податкові накладні з сумою податку
понад 10 тис. грн. та податкові накладні,
виписані при здійсненні операцій з
постачання підакцизних товарів та
товарів, ввезених на митну територію
України, незалежно від розміру ПДВ у
такій податковій накладній (п.
201.10 ст. 201, п. 11 підрозділу 2 розділу XX
Кодексу).

Відповідно до п. 3.1 Методичних
рекомендацій № 724, відсутність факту
реєстрації платником податку -
продавцем товарів/послуг податкових
накладних у ЄРПН та/або порушення
порядку заповнення податкової
накладної не дає права покупцю на
включення сум ПДВ до податкового
кредиту та не звільняє продавця від
обов'язку включення суми податку на
додану вартість, вказаної в податковій
накладній, до суми податкових
зобов'язань за відповідний звітний
період (п. 201.10 ст. 201 Кодексу).

Із зазначених норм вбачається, що
обов'язок платника податків щодо
подання податкової декларації за
звітний період кореспондується з
обов'язком податкового органу щодо
прийняття такої декларації та, у
випадку відсутності зауважень до її
оформлення, відображення показників
декларації у відповідних базах
податкової звітності. При цьому, до
електронної бази податкової звітності
органу ДПС посадовими особами
податкового органу вносяться
задекларовані показники податкового
кредиту та податкових зобов'язань
конкретного платника податків.

Таким чином, показники, які були
відображені у АІС «Система
автоматизованого співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів на
рівні ДПА України» перенесено до
Системи автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів АІС «Податковий блок».

Процес зіставлення даних податкової
звітності з ПДВ у розрізі контрагентів,
є формальним рівнем податкового
контролю, на стадії якого, податковий
орган фактично порівнює задекларовані
контрагентами кореспондуючі суми
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з метою оперативного виявлення
платників, що підлягають
документальній перевірці.

Зазначений етап
контрольно-перевірочної роботи не
передбачає здійснення податковим
органом оцінки дотримання платником
вимог податкового законодавства та
аналізу змісту та характеру
правовідносин, що стали підставою для
формування даних податкового обліку
платника. Адже, питання правильності
відображення платником в обліку
проведених господарських операцій
досліджуються податковим органом при
проведенні податкової перевірки
платника з дослідженням
фінансово-господарських документів,
пов'язаних з нарахуванням і сплатою
податку.

Суд вважає, що сама по собі здійснена
податковим органом податкова
кваліфікація операцій, за відсутності
відмінності між задекларованими
показниками податкової звітності
контрагентів, не може слугувати
підставою для внесення змін до Системи
автоматизованою співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів АІС
«Податковий блок». Висновок щодо
правильності (або недостовірності)
задекларованих платником даних
податкового обліку як підстави для
внесення змін до вказаної бази даних
може бути зроблений податковим органом
після визначення платникові
податкових зобов'язань та їх
узгодження у встановленому законом
порядку.

Суд також зазначає, що у податковому
праві визнається критерій
добросовісності платника, який
передбачає законність дій платника у
сфері податкових правовідносин (у тому
числі і щодо формування даних
податкового обліку), доки це не
спростовано у порядку, встановленому
Податковим кодексом України. Наведене
також виключає можливість
застосування до платника негативних
правових наслідків (зокрема, у вигляді
вилучення з електронної бази даних
задекларованих ним показників) до
моменту донарахування платникові
податкового зобов'язання в порядку
статті 54 Податкового кодексу України
та його узгодження.

Враховуючи наведене, самостійна зміна
відповідачем в електронних базах даних
показників податкового кредиту та
податкових зобов'язань позивача на
підставі акту, без прийняття
податкового повідомлення-рішення або
без зміни цих показників самим
позивачем шляхом подання уточнюючих
декларацій (розрахунків) порушує права
та інтереси позивача, оскільки позивач,
як платник податків, має право
розраховувати на те, що задекларовані
ним в податкових деклараціях показники
податкового кредиту та податкових
зобов'язань відповідають показникам з
централізованої бази даних податкової
звітності.

Невідповідність показників
податкового кредиту та податкових
зобов'язань, що задекларовані
підприємством у декларації з податку
на додану вартість, показникам з
централізованої бази даних податкової
звітності, має безпосередній вплив на
права та інтереси підприємства,
оскільки, така невідповідність може
мати негативні наслідки, як то:
погіршення ділової репутації, як
належного платника податків, відмова
контрагентів від подальших
господарських відносин з метою
уникнення негативних податкових
наслідків для себе від таких операцій,
тощо.

Враховуючи викладене, суд вважає, що
дії податкового органу стосовно
коригування показників податкових
зобов'язань та податкового кредиту з
ПДВ, зокрема, в Системі
автоматизованого співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів АІС
«Податковий блок» на підставі акту, є
протиправними, оскільки, відображення
таких відомостей з урахуванням того, що
такі відомості повинні співпадати з
показниками у податковій декларації
платника податку, фактично формує
податкові зобов'язання на майбутнє, а
отже, спричиняє реальні зміни
майнового стану такого платника, а
належним способом захисту прав та
інтересів платника податків в даному
випадку повинно бути відновлення в цій
базі таких показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань, які
задекларував платник податків (Т. 1 а.с.
36-52).

Таким чином, суд вважає за необхідне
зобов'язати відповідача відновити в
електронних базах даних, в тому числі в
Системі автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів АІС «Податковий блок»,
показники податкової звітності
позивача, зазначені останнім в
податкових деклараціях.

Статтею 124 Конституції України
передбачено, що юрисдикція судів
поширюється на всі правовідносини, що
виникають у державі, водночас, частиною
2 статті 19 Конституції України
визначено, що органи державної влади
(до яких належать органи державної
податкової служби) та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за
необхідне задовольнити пункти 1-3
позовних вимог.

Що стосується позовних вимог про
зобов'язання відповідача вилучити з
АІС «Податковий блок» та з інших
інформаційних баз інформацію, внесену
на підставі акту від 01.09.2014р
№2679/26-55-22- 03/39153444 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
«СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП» ()
щодо підтвердження господарських
відносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період з
01.05.2014р. по 31.07.2014 року», суд вважає, що
позовні вимоги в цій частині не
підлягають задоволенню, оскільки
чинним податковим законодавством
передбачено право податкового органу
збирати, опрацьовувати та зберігати
податкову інформацію. Отже,
задоволення вказаної податкової
вимоги буде прямим втручанням в
діяльність органу Міністерства
доходів і зборів в сфері податкового
контролю.

Щодо позовних вимог про зобов'язання
Державну податкову інспекцію у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві, в
порядку ч. 1 ст. 267 Кодексу
адміністративного судочинства
України, подати звіт про виконання
судового рішення та встановити строк
його виконання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 267 КАС України суд,
який ухвалив судове рішення в
адміністративній справі, має право
зобов'язати суб'єкта владних
повноважень, не на користь якого
ухвалене судове рішення, подати у
встановлений судом строк звіт про
виконання судового рішення.

Вплив практики Європейського суду з
прав людини на нормативне визначення
контролю за виконанням судових рішень
в порядку адміністративного
судочинства встановлено, що рішення
Європейського суду з прав людини стали
каталізатором внесення змін до
національного законодавства,
спрямованих на запровадження
ефективного механізму контролю за
виконанням судового рішення, в тому
числі, в порядку адміністративного
судочинства, а саме: 07.07.2010р. прийнято
Закон України «Про
судоустрій і статус суддів», яким
викладено в новій редакції ст. 267 КАС
України, «судовий контроль за
виконанням судових рішень в
адміністративних справах», зокрема,
розширено контрольні повноваження
суду за виконанням судових рішень,
описано механізм здійснення такого
контролю, визначено конкретні
«адресні» санкції за невиконання
судового акта.

Зобов'язання відповідача - суб'єкта
владних повноважень подати звіт про
виконання судового рішення,
обґрунтовано необхідністю
застосування судами своїх контрольних
повноважень щодо зобов'язання суб'єкта
владних повноважень подати звіт про
виконання судового рішення, у випадку
винесення постанови суду, якою
відповідача - суб'єкта владних
повноважень зобов'язано до вчинення
певних дій на користь - фізичній чи
юридичній особі.

Таким чином, суд вважає, що такий звіт
відповідач зобов'язаний надати у
десятиденний строк з дня набрання
законної сили постанови суду.

Відповідно до ст. 69 КАС України,
доказами в адміністративному
судочинстві, є будь-які фактичні дані,
на підставі яких, суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
осіб, які беруть участь у справі, та
інші обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи. Ці дані
встановлюються судом на підставі
пояснень сторін, третіх осіб та їхніх
представників, показань свідків,
письмових і речових доказів, висновків
експертів.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Вирішуючи питання щодо судового збору,
суд виходить з наступного.

Згідно з ч.3 ст.94 КАС України якщо
адміністративний позов задоволено
частково, судові витрати, здійснені
позивачем, присуджуються йому
відповідно до задоволених вимог, а
відповідачу - відповідно до тієї
частини вимог, у задоволенні яких
позивачеві відмовлено.

Присудити з державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП"
судовий збір в сумі 36,54 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 162 Кодексу
адміністративного судочинства
України, при вирішені справи по суті,
суд може задовольнити
адміністративний позов повністю або
частково чи відмовити в його
задоволенні повністю, або частково.

Враховуючи викладене, суд приходить до
висновку щодо часткового задоволення
позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 69, 71, 86, 94, 122,
158-163, 167, 267 Кодексу адміністративного
судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Товариства з
обмеженою відповідальністю "СЕРВІС
ГАРАНТ ГРУП" до Державної податкової
інспекції у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві про визнання дій протиправними
та зобов'язання вчинити певні дії -
задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві щодо проведення
зустрічної звірки Товариства з
обмеженою відповідальністю "СЕРВІС
ГАРАНТ ГРУП", в результаті якої
складено акт від 01.09.2014р. №
2679/26-55-22-03/39153444 "Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
"Сервіс Гарант Груп"
щодо підтвердження господарських
відносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період з
01.05.2014р. по 31.07. 2014 року".

Визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві щодо коригування
на підставі акту від
01.09.2014р № 2679/26-55-22-03/39153444 "Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ "Сервіс Гарант Груп" щодо підтвердження
господарських відносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період з
01.05.2014р. по 31.07.2014 року", в електронній
базі даних "Автоматизована система
співставлення Інформаційної системи
Міністерства доходів і зборів України
"Податковий блок" та інших електронних
базах даних суми податкового кредиту
та податкових зобов'язань з податку на
додану вартість, які визначені
Товариством з обмеженою
відповідальністю "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП"
() у податкових
деклараціях за періоди: травень -
липень 2014 року.

Зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві відновити в електронній базі
даних "Автоматизована система
співставлення Інформаційної системи
Міністерства доходів і зборів України
"Податковий блок" показники податкової
звітності Товариства з обмеженою
відповідальністю "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП"
(), зазначених в
податкових деклараціях за періоди:
травень - липень 2014 року.

Зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві, в порядку ч. 1 ст. 267 Кодексу
адміністративного судочинства
України, подати звіт про виконання
судового рішення протягом 10 днів після
набрання законної сили постанови суду.

В іншій частині позовних вимог
відмовити.

Присудити з державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю "СЕРВІС ГАРАНТ ГРУП"
судовий збір в сумі 36,54 грн.

Постанова може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд шляхом подання
апеляційної скарги до суду першої
інстанції з одночасним направленням
копії апеляційної скарги до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів з дня проголошення постанови, або
протягом десяти днів з моменту
отримання копії постанови, відповідно
до вимог ст. 186 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Постанова суду набирає законної сили у
порядку та у строки, визначені
статтею 254 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Суддя Постанова не набрала
законної сили 22.12.14 Суддя З оригіналом
згідно Помічник судді
І.О. Лозицька І.О.
Лозицька
Ф.В.Рагімов