Справа № 2а-8510/11
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2014-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: № 2а-8510/11
інстанції: Нечепоренко Л.М
Суддя-доповідач: Собків Я.М.
У Х В А Л А

Іменем України

11 листопада 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого - судді:
Собківа Я.М.,

суддів:
Бєлової Л.В., Кобаля М.І.,

за участю секретаря:
Присяжної Д.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на
ухвалу Рокитнянського районного суду
Київської області від 17 жовтня 2011 року
у справі за адміністративним позовом
ОСОБА_2 до Управління праці та
соціального захисту населення
Рокитнянської районної державної
адміністрації Київської області про
визнання дій неправомірними та
стягнення недоплачених коштів за
роботу в зоні посиленого
радіоекологічного контролю,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до
Рокитнянського районного суду
Київської області із адміністративним
позовом до Управління праці та
соціального захисту населення
Рокитнянської райдержадміністрації, в
якому просила зобов'язати відповідача
здійснити на її користь перерахунок
доплати, передбаченої ч.1 ст.39 Закону
України «Про статус та соціальний
захист громадян, які постраждали
внаслідок Чорнобильської катастрофи»,
встановивши її на рівні однієї
мінімальної заробітної плати,
визначеної законом на відповідний
період; стягнути з Управління праці та
соціального захисту населення
Рокитнянської райдержадміністрації на
її користь суму недоотриманої доплати,
передбаченої ч.1 ст.39 Закону України
«Про статус та соціальний захист
громадян, які постраждали внаслідок
Чорнобильської катастрофи», в розмірі
19 301,39 грн.

Ухвалою Рокитнянського районного суду
Київської області від 17 жовтня 2011 року
позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху
та надано позивачу строк для усунення
недоліків позовної заяви.

На вказану ухвалу суду позивач подав
апеляційну скаргу, в якій просить
скасувати її як таку, що постановлена з
порушенням норм процесуального права.

Сторони, будучи належним чином
повідомлені про дату, час та місце
апеляційного розгляду справи, в судове
засідання не з'явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо письмових доказів для
правильного вирішення апеляційної
скарги, а особиста участь сторін в
судовому засіданні - не обов'язкова,
колегія суддів у відповідності до ч. 4
ст. 196 КАС України визнала можливим
проводити апеляційний розгляд справи
за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування
судового засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
вважає, що апеляційна скарга підлягає
задоволенню, а ухвала суду першої
інстанції - скасуванню, як така, що
перешкоджає подальшому провадженню у
справі, і направленню справи для
продовження розгляду, виходячи з
наступного.

Згідно із п.4 ч.1 ст. 204 КАС України
підставами для скасування ухвали суду,
яка перешкоджає подальшому
провадженню у справі, і направлення
справи для продовження розгляду до
суду першої інстанції є порушення норм
матеріального чи процесуального права,
які призвели до неправильного
вирішення питання.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд
першої інстанції виходив з того, що
позовна заява ОСОБА_2 містить в собі
недоліки, у зв'язку з чим застосував
положення п.1 ст. 108 КАС України.

Колегія суддів не погоджується з даним
висновком суду з підстав недоведеності
в ньому обставин, що мають значення для
справи, які суд першої інстанції визнав
встановленими, а також невідповідністю
висновків, викладених в ухвалі
місцевого суду, обставинам справи та
порушенням норм процесуального права,
що призвело до неправильного вирішення
питання.

Відповідно до п.1 ст. 108 КАС України,
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
встановлених ст. 106 цього Кодексу,
постановляє ухвалу про залишення
позовної заяви без руху, в якій
зазначаються недоліки позовної заяви,
спосіб їх усунення і встановлює строк,
достатній для усунення недоліків.
Копія ухвали про залишення позовної
заяви без руху невідкладно
надсилається особі, що звернулася із
позовною заявою.

Як вбачається з матеріалів справи,
суддею Рокитнянського районного суду
Київської області при вивченні
матеріалів позовної заяви ОСОБА_2 було
встановлено невідповідність її
вимогам статті 106 КАС України, а саме: з
матеріалів позовної заяви не
вбачається наявність спору між
позивачем та Управлінням праці та
соціального захисту населення
Рокитнянської райдержадміністрації,
оскільки відповідач не виплачує
доплати до заробітної плати
безпосередньо позивачу.

Статтею 106 КАС України визначено
вичерпний перелік вимог, що
пред'являються до позовної заяви в
адміністративній справі.

Так за змістом пункту 4 частини 1 статті
106 КАС України, у позовній заяві
зазначаються, серед іншого, зміст
позовних вимог згідно з частинами
четвертою і п'ятою статті 105 цього
Кодексу і виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги, а в
разі подання позову до декількох
відповідачів, - зміст позовних вимог
щодо кожного з відповідачів.

На підтвердження обставин, якими
обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач надає докази, а в разі
неможливості - зазначає докази, які не
може самостійно надати, із зазначенням
причин неможливості подання таких
доказів (ч.1 ст. 106 КАС України).

Як вбачається з матеріалів справи,
позивач в своїх вимогах просить
зобов'язати відповідача здійснити
перерахунок доплати до заробітної
плати, встановленої ч.1 ст. 39 Закону
України «Про статус і соціальний
захист громадян, які постраждали
внаслідок Чорнобильської катастрофи»
та стягнути на її користь недоотриману
суму доплати в розмірі 19 301,39 грн.

Відповідно до частини першої статті 39
Закону України «Про статус і
соціальний захист громадян, які
постраждали внаслідок Чорнобильської
катастрофи» (в редакції Закону, що
діяла до 28.12.2007 року), громадянам, які
працюють на територіях радіоактивного
забруднення, провадиться доплата в
таких розмірах:

- у зоні безумовного (обов'язкового)
відселення - три мінімальні заробітні
плати;

- у зоні гарантованого добровільного
відселення - дві мінімальні заробітні
плати;

- у зоні посиленого радіоекологічного
контролю - одна мінімальна заробітна
плата.

Як вбачається з довідки Рокитнянської
філії по експлуатації газового
господарства ВАТ по газопостачанню та
газифікації «Київоблгаз» від 16.09.2010р. №
419, копія якої міститься в матеріалах
дано справи, позивач в період 2007-2010 р.р.
отримувала підвищення до заробітної
плати в сумі 5 грн. 20 коп. за
роботу на радіактивно забрудних
територіях як особа, що відносить до 4-ї
категорії, у зв'язку з чим за вказаний
період їй було виплачено 222 грн. 51 коп.
Зазначена довідка була видана на
підставі особистих рахунків за 2007-2010
р.р.

Відповідно до Порядку використання
коштів державного бюджету для
виконання програм, пов'язаних із
соціальним захистом громадян, які
постраждали внаслідок Чорнобильської
катастрофи, затвердженого Постановою
КМ України від 20 вересня 2005 року № 936,
головним розпорядником коштів бюджету,
які виділяються для цих цілей є
Міністерство праці. Даним порядком
визначається також розпорядник
бюджетних коштів нижчого рівня в тому
числі управління праці та соціального
захисту населення районних (міських)
держадміністрацій. Згідно
вищевказаного Порядку на Управління
праці та соціального захисту населення
Рокитнянської райдержадміністрації
покладено обов'язок розпорядження
виділеними коштами на місцевому рівні,
в зв'язку з чим належним відповідачем є
саме Управління праці та соціального
захисту населення Рокитнянської
районної державної адміністрації
Київської області.

За таких обставин, колегія суддів
знаходить помилковим висновок суду
першої інстанції щодо відсутності
предметно-правового зв'язку між
сторонами у даній справі, оскільки
спірні правовідносини стосується
захисту порушених прав та інтересів
позивача збоку суб'єкта владних
повноважень - Управління праці та
соціального захисту населення
Рокитнянської районної державної
адміністрації Київської області.

Таким чином, допущені судом першої
інстанції порушення норм
процесуального права є такими, що
призвели до неправильного вирішення
питання, та є підставою для скасування
ухвали місцевого суду та направлення
справи для продовження розгляду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.199 КАС України за
наслідками розгляду апеляційної
скарги на ухвалу суду першої інстанції
суд апеляційної інстанції має право
скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає
подальшому провадженню у справі, і
направити справу для продовження
розгляду.

Керуючись ст. ст. 199, 204, 205, 206, ч.2 ст. 211, ст.
254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И
В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 -
задовольнити.

Ухвалу Рокитнянського районного суду
Київської області 17 жовтня 2011 року -
скасувати як таку, що перешкоджає
подальшому провадженню у справі, і
направити справу для продовження
розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає як така,
що не перешкоджає подальшому
провадженню у справі.

Головуючий суддя суддя
суддя Я.М.
Собків Л.В.
Бєлова М.І.
Кобаль

.

Головуючий суддя
Собків Я.М.

Судді:
Бєлова Л.В.

Кобаль М.І.