Справа № 826/17295/14
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2014-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шулежка В.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Екос-ТМ» до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві про визнання протиправними дій та зобов’язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Екос-ТМ» (далі – позивач, ТОВ «Екос-ТМ») до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві (далі – відповідач, ДПІ у Святошинському районі ГУ Міндоходів у м. Києві) про:

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що дії податкового органу щодо проведення зустрічної звірки є протиправними, оскільки за результатами такої перевірки відповідачем складено акт про неможливість проведення зустрічної звірки, в якому податковий орган зробив висновки щодо непідтвердження реальності проведення господарських операцій позивача з контрагентами та виникнення для нього правових наслідків при застосуванні висновків спірного акту перевірки.

Окрім того, позивач вказує на те, що дії відповідача щодо внесення змін до інформаційних баз даних АС «Податковий блок», АС «Система автоматизованого співставлення податкових зобов’язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» є протиправними, оскільки призвели до порушення прав позивача. Висновок щодо правильності (або недостовірності) задекларованих платником даних податкового обліку як підстави для внесення змін до вказаної бази даних може бути зроблений податковим органом після визначення платникові податкових зобов’язань та їх узгодження у встановленому законом порядку. Акт про неможливість проведення зустрічної звірки не є підставою для коригування в електронній базі податкової звітності задекларованих платником податків показників.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, заяв про розгляд справи за його відсутності не надав.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на вищевикладене, у зв’язку з клопотанням позивача та з урахуванням вимог ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд прийшов до висновку про доцільність розгляду справи в порядку письмового провадження на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

В результаті проведених заходів відповідачем складено акт від 16.06.2014 №477/26-57- 22-01-10/38930409, яким зафіксовано, що стан платника - 9 - направлено повідомлення про відсутність за місцезнаходженням, також звіркою не підтверджено реальність здійснення господарських відносин ТОВ «Екос-ТМ» з суб’єктами господарювання, задекларованими у деклараціях з податку на додану вартість та реєстрах виданих і отриманих податкових накладних за перевіряємий період, звіркою встановлено відсутність об’єктів оподаткування при придбанні та продажу товарів (послуг) за перевіряємий період, податкові зобов’язання та податковий кредит, сформовані ТОВ «Екос-ТМ» за період з 01.11.2013 р. по 30.04.2014 р. підлягають зменшенню до 0,0 грн.

Наведені вище обставини позивач вважає такими, що порушують права та охоронювані законом інтереси як платника податків щодо документального підтвердження господарських відносин з його контрагентами, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, повно та всебічно дослідивши наявні матеріали, суд прийшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Обов'язки та компетенція контролюючих органів, повноваження їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначені Податковим кодексом України від 02.12.2010 року № 2755-VI.

Відповідно до п.п. 62.1.3 п. 62.1 ст. 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Пунктом 73.5 статті 73 Податкового кодексу України передбачено, що з метою отримання податкової інформації органи державної податкової служби мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків.

Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Правовідносини з приводу проведення податковими органами зустрічних звірок платників податків деталізовані нормами Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року №1232 (надалі - Порядок №1232).

Відповідно до п. 1 Порядку № 1232, зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

У відповідності до п. 2 Порядку № 1232 зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань.

Пунктом 3 Порядку № 1232 передбачено, що з метою проведення зустрічної звірки орган державної податкової служби (ініціатор) надсилає органу державної податкової служби (виконавцю), на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних.

Згідно з приписами пункту 4 Порядку № 1232 орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального підтвердження. У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку.

У разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку (пункт 6 Порядку № 1232).

Пунктом 4.1 Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затверджених наказом Державної податкової адміністрації України від 22.04.2011 року. № 236 (далі - Методичні рекомендації) передбачено, що зустрічні звірки проводяться органом ДПС - виконавцем або органом ДПС - ініціатором - у випадках, встановлених пунктом 3.1 Методичних рекомендацій.

Згідно з висновком, в ході проведених заходів встановлено, що ТОВ «Екос-ТМ» зареєстроване в РДА Святошинського району м. Києва за податковою адресою: м. Київ, Святошинський район просп. Академіка Палладіна буд. 32/34, знаходиться на податковому обліку в ДПІ у Святошинському районі ГУ Міндоходів у м. Києві. Під час відпрацювання зазначеного, здійснено виїзд за адресою реєстрації і встановлено, що за даною адресою розташована п'ятиповерхова будівля, Інститут. При обстеженні приміщення виробничих та трудових потужностей ТОВ «Екос-ТМ» не виявлено.

Перевірка показників податкової декларації з податку на додану вартість ТОВ «Екос-ТМ» щодо підтвердження господарських відносин із постачальниками та покупними за період з 01.01.2013 р. по 30.04.2014 р.

Довідка за формою №1-ДФ за перевіряємий період до ДПІ у Святошинському районі ГУ Міндоходів у м. Києві не подавалась.

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру податкових накладних встановлено, що ТОВ «Екос-ТМ» не зареєструвало в Єдиному державному реєстрі податкові накладні за період з 01.11.2013 р. по 30.04.2014 р.

Оскільки у податкового органу виникли сумніви стосовно факту реальності здійснення операцій, вказані обставини стали підставою для вжиття ДПІ у Шевченківському районі м. Києва заходів для проведення зустрічної звірки ТОВ «Екос-ТМ».

Підприємство ТОВ «Екос-ТМ» не надало документів по складських приміщеннях, по транспортних засобах, по основних засобах, в тому числі устаткування, які необхідні для здійснення фінансово-господарської діяльності підприємства.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно наявних податкових інформаційних баз даних стан ТОВ «Екос-ТМ» на момент здійснення заходів з метою проведення зустрічної звірки - « 9» - направлено повідомлення про відсутність за місцезнаходженням.

Враховуючи зазначене, відповідач був позбавлений можливості направити ТОВ «Екос-ТМ» лист із запитом про надання пояснень та документального підтвердження діяльності суб’єкта господарювання за період з 01.11.2013 р. по 30.04.2014 р.

За приписами «Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок» затверджених наказом ДПА України від 22.04.2011 року № 236 (далі - Методичні рекомендації №236), зокрема пунктом 4.4 передбачено, що у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, реєструє його у Журналі реєстрації довідок про результати проведення зустрічної звірки (актів про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, неявки для підписання, відмови від підписання Довідки про результати проведення зустрічної звірки) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України.

Тобто, у відповідності до положень Методичних рекомендацій, у разі неможливості проведення зустрічної звірки, податковим органом складається акт про неможливість проведення зустрічної звірки за формою визначеною у додатку 3 до Методичних рекомендацій.

З урахуванням викладеного, відповідач під час складення акту від 16.06.2014 р. №477/26-57- 22-01-10/38930409 про неможливість проведення зустрічної звірки діяв у межах повноважень та у відповідності до вимог чинного законодавства України.

Окрім іншого, суд зазначає, що акт про неможливість проведення звірки не є тим рішенням суб'єкта владних повноважень, яке породжує певні правові наслідки, спрямоване на регулювання тих, чи інших відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин. Оскільки зустрічна звірка не є перевіркою, за її наслідками не може бути прийняте податкове повідомлення-рішення про визначення грошових зобов'язань.

В свою чергу, висновки, викладені в акті податкового органу є лише відображенням фактичних дій податкових інспекторів-ревізорів та їх особистої думки, а тому не створюють жодних правових наслідків.

Відтак, враховуючи, що дії податкового органу щодо проведення відповідних заходів та складання акту про неможливість проведення зустрічної звірки безпосередньо не порушують охоронюваних законом прав та інтересів, не несе правових наслідків для позивача, суд не вбачає підстав для визнання цих дій протиправними, а позивач не довів суду, яким чином складання акту про неможливість проведення зустрічної звірки порушує його охоронювані законом права та інтереси, а тому позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що інформація, що збирається, використовується та формується органами державної податкової служби у зв'язку з обліком платників податків, вноситься до відповідних інформаційних баз даних.

Метою розробки автоматизованих інформаційних систем є створення єдиного програмно-технічного комплексу для автоматизації процесу реєстрації, обліку платників податків на всіх рівнях структури органів державної податкової служби, прийому та обробки електронних звітних податкових документів, формування зведеної інформації про надходження податкових платежів, нарахування податкових зобов`язань та їх сплату у розрізі окремих податків і зборів.

Джерелами формування автоматизованих систем є, зокрема, відомості стосовно реєстраційних та облікових даних платника податків, його банківських рахунків, інформація, що надходить від інших органів виконавчої влади, у тому числі Пенсійного фонду України, Державної казначейської служби України, Державного комітету статистки України, митних органів та органів внутрішніх справ, податкових органів центрального та обласного рівнів.

Крім того, в окремих інформаційних системах обліковуються дані, що створені або отримані податковим органом у процесі поточної діяльності, у тому числі інформація про наявність/відсутність підприємства за його місцезнаходженням, видачу або анулювання свідоцтв про реєстрацію платником податку на додану вартість, направлення на адресу платника відповідних запитів, надходження відповідей на них, облік результатів контрольно – перевірочної роботи за окремими податками і зборами тощо.

Так, облік контрольно-перевірочної роботи за додержанням платниками податків податкового законодавства здійснюється шляхом формування відповідних даних в автоматизованій системі «Аудит».

У свою чергу, з метою вдосконалення контролю за правильністю формування податкових зобов’язань та податкового кредиту з податку на додану вартість, оперативне виявлення платників, що підлягають документальній перевірці, розроблено систему автоматизованого співставлення податкових зобов’язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України.

Об’єктом автоматизації є процес співставлення даних податкової звітності з податку на додану вартість, розшифровок податкових зобов’язань та податкового кредиту, розрахунків коригування сум податку контрагентів з використанням інформації, викладеної в актах/довідках перевірки платника податку (камеральної, документальної невиїзної, планової, позапланової перевірки) у розрізі контрагентів, донарахованих сум податкового зобов`язання.

Система призначена для проведення співставлення податкових зобов’язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на центральному рівні та забезпечує доступ до результатів співставлення підрозділам органів державної податкової служби на регіональному та районному рівні для відпрацювання отриманих результатів та використання їх для подальшої контрольно-перевірочної роботи.

Таким чином, відображена у вказаних системах податкова інформація використовується податковим органом виключно для власних функціональних потреб та має на меті проведення аналізу господарської діяльності платника, правомірності формування ним податкового зобов`язання та податкового кредиту за операціями з іншими суб`єктами господарювання.

Пунктом 74.1 статті 74 Податкового кодексу України встановлено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби.

З метою удосконалення адміністрування податку на додану вартість, руйнування схем мінімізації податкових зобов'язань, ліквідації віртуального податкового кредиту з податку на додану вартість, повноти декларування податкових зобов'язань та забезпечення своєчасності відшкодування податку на додану вартість наказом Державної податкової адміністрації України №266 від 18.04.2008р. "Про організацію взаємодії органів державної податкової служби при проведенні перевірок податкових декларацій з податку на додану вартість з урахуванням інформації розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість у розрізі контрагентів" затверджено Методичні рекомендації щодо взаємодії органів державної податкової служби при проведенні перевірок податкових декларацій з податку на додану вартість з урахуванням інформації розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість у розрізі контрагентів.

Згідно з п. 2.21 вищевказаних Методичних рекомендацій підсумки перевірок за результатами автоматизованого співставлення податкової звітності з податку на додану вартість на центральному рівні відображаються в додатку до акта перевірки (камеральної, документальної невиїзної, планової, позапланової перевірки) або довідки у розрізі періодів та операцій з одним контрагентом та фіксуються в АС "Аудит" (підсистема «Податковий аудит»).

Дані усіх актів перевірок без виключень, що здійснювались посадовими особами Державної податкової служби, підлягають фіксації в єдиній системі «Податковий блок» незалежно від їх змісту. Інформація, внесена до інформаційних систем державної податкової служби, не визначає змісту прав та обов'язків платників податків, є службовою інформацією, яка використовується в інформаційно-аналітичних цілях з метою здійснення податкового контролю.

Унесення до інформаційно-аналітичних систем податкової інформації, незалежно від її позитивного чи негативного змісту, перевірка цієї інформації, є обов'язком податкового органу.

Єдина система «Податковий блок» та її підсистеми «Податковий аудит» та «Аналітична система» є програмними продуктами, створеними для внутрішнього використання органами Державної податкової служби для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі.

Таким чином, до єдиної системи «Податковий блок» та її підсистеми «Аналітична система» вноситься службова інформація, одержана податковими органами за результатами контролюючих заходів, ця інформація не визначає податкових зобов'язань платників податків, є аналітичною і використовується виключно з метою здійснення податкового контролю, а тому не може порушувати законні права свободи чи інтереси позивача та сама по собі не тягне за собою для позивача жодних зобов'язань.

Аналізуючи наявні докази та норми чинного законодавства, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про визнання протиправними дій щодо внесення до інформаційних баз даних АС «Податковий блок», АС «Система автоматизованого співставлення податкових зобов’язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» інформації на підставі акту від 16.06.2014 року №477/26-57-22-01-10/38930409 та зобов'язання ДПІ у Святошинському районі ГУ Міндоходів у м. Києві вилучити з інформаційної бази даних АС «Податковий блок», АС «Система автоматизованого співставлення податкових зобов’язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» інформацію, внесену на підставі акту від 16.06.2014 року №477/26-57-22-01-10/38930409 є необґрунтованими.

Згідно частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 71 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку, позивачем не доведено факт порушення відповідачем положень чинного податкового законодавства України, зокрема, норм щодо порядку проведення зустрічних звірок суб’єктів підприємницької діяльності та не надано належних доказів щодо порушення його прав та законних інтересів.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та задоволенню не підлягають в повному обсязі.

Враховуючи положення ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Екос-ТМ» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя В.П. Шулежко