Справа № 826/12767/14
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2014-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі судді Погрібніченка І.М.,
розглянувши в порядку письмового
провадження адміністративну справуза
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»до
Державної податкової інспекції у
Голосіївському районі Головного
управління Міндоходів у місті Києвіпро
визнання протиправними дій,
зобов`язання вчинити певні дії та
зобов'язання утриматися від вчинення
певних дій, - ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
29 серпня 2014 року до Окружного
адміністративного суду м. Києва
звернулось Товариство з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС» (далі -
ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС», позивач) з
адміністративним позовом про:
- визнання протиправними дій службової
особи Державної податкової інспекції у
Голосіївському районі Головного
управління Міндоходів у місті Києві
(далі - ДПІ у Голосіївському районі ГУ
Міндоходів у м. Києві, відповідач) при
проведенні зустрічної звірки та
складанні Акту «Про неможливість
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»,
податковий номер 39027779 з контрагентами
за період з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р.» від
23.07.2014 р. № 667/3-26-50-22-03-39027779;
- зобов'язання відповідача утриматися
від вчинення певних дій, а саме:
використовувати як носій доказової
інформації Акт «Про неможливість
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»,
податковий номер 39027779 з контрагентами
за період з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р.» від
23.07.2014 р. № 667/3-26-50-22-03-39027779;
- зобов`язання відповідача вчинити
- внести відповідні зміни до
системи автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту у розрізі
контрагентів на рівні Міністерства
доходів і зборів України (Державної
фіскальної служби України) за період з
01.03.2014 р. по 30.06.2014 р. у відповідності до
поданої ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС» податкової
звітності з податку на додану вартість
- подати до суду у
відповідності до ст. 267 КАС України звіт
про виконання постанови.
В обґрунтування своїх вимог позивач
зазначає, що в силу приписів чинного
податкового законодавства зустрічні
звірки проводяться контролюючими
органами виключно з метою отримання
податкової інформації, яка може
використовуватись під час проведення
камеральних, документальних або
фактичних перевірок для прийняття
відповідних висновків про порушення
платником податків законодавства про
оподаткування та, як наслідок,
визначення податкових зобов`язань та
застосування штрафних (фінансових)
санкцій шляхом винесення відповідних
податкових повідомлень-рішень.
Станом на день подання позову,
повідомлення-рішення за результатами
складання Акту № 667/3-26-50-22-03-39027779 від
23.07.2014 р. не приймалось, узгодження
податкових зобов'язань та податкового
кредиту не відбувалось.
За таких умов, позивач вважає, що
висновки щодо неможливості фактичного
здійснення ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС»
господарських операцій через
відсутність майна та інших
матеріальних ресурсів, економічно
необхідних для здійснення операцій з
купівлі-продажу, щодо відсутності
необхідних умов для досягнення
результатів економічної діяльності у
зв'язку з відсутністю трудових
ресурсів, основних фондів, складських
приміщень, транспортних засобів, щодо
здійснення діяльності спрямованої на
здійснення операцій пов'язаних з
наданням податкової вигоди третім
особам як підстави для внесення змін до
автоматизованих інформаційних систем
«Інтегрована автоматизована
інформаційна система ГУ Міндоходів
України «Податковий Блок» та «Система
автоматизованого співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту у розрізі контрагентів на
рівні ДПА України» можуть бути
зроблені контролюючим органом лише
після визначення платникові податків
податкових зобов'язань та їх
узгодження у встановленому законом
порядку, а тому, на його переконання,
облікові дані по податковому
зобов'язанню та податковому кредиту з
ПДВ ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС» в розрізі
контрагентів за період з 01.03.2014 р. по
30.06.2014 р. мають бути відновленими.
Відповідачем в порушення основних
засад податкового контролю за
результатами складання Акта
667/3-26-50-22-03-39027779 від 23.07.2014 р. про
неможливість проведення зустрічної
звірки встановлено неможливість
фактичного здійснення ТОВ
«ПАЛЕТ-СЕРВІС» господарських операцій
через відсутність майна та інших
матеріальних ресурсів, економічно
необхідних для здійснення операцій з
купівлі-продажу, що в свою чергу
вплинуло на відомості про діяльність
позивача та його податкові
зобов`язання в інформаційних базах
Державної фіскальної служби України.
Позивач вважає, що такі дії відповідача
суперечать матеріальному інтересу,
котрий платник податку має у
податкових правовідносинах, і який
полягає у належній фіксації
контролюючим органом обставин
господарської діяльності платника
податків, неухильному дотриманні
органом управління визначених законом
процедур реалізації владних
управлінських функцій, здійснення
таких процедур лише в разі наявності
визначених законом підстав.
В судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги повністю
підтримав та просив їх задовольнити.
Представник відповідача надав суду
письмові заперечення на
адміністративний позов, в яких
зазначає, що ДПІ у Голосіївському
районі ГУ Міндоходів у м. Києві діяла на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України, в зв`язку з чим
позовні вимоги задоволенню не
Відповідач наголошує на тому, що дії
посадової особи контролюючого органу,
пов`язані з вжиттям заходів,
направлених на проведення зустрічної
звірки, та виконанням функціонального
обов`язку стосовно висвітлення у акті
про неможливість проведення
зустрічної звірки відповідних
висновків стосовно господарської
діяльності підприємства, не
породжують, не змінюють та не
припиняють прав та обов'язків позивача
у сфері публічно-правових відносин з
Представник відповідача позов не
визнав, в своїх запереченнях просив суд
в задоволенні позовних вимог позивачу
відмовити з підстав, наведених у
письмових запереченнях, в судовому
засіданні проти задоволення
адміністративного позову представник
відповідача заперечував.
У зв'язку з неявкою представника
відповідача в судове засідання,
призначене на 15.10.2014 р., суд, відповідно
до вимог частини шостої статті 128
Кодексу адміністративного судочинства
України, ухвалив подальший розгляд
справи проводити в письмовому
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, заслухавши
пояснення їх представників, всебічно і
повно з'ясувавши всі фактичні
обставини, на яких ґрунтується позов,
об'єктивно оцінивши докази, які мають
юридичне значення для розгляду справи
і вирішення спору по суті, суд, -
Товариство з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»
(ідентифікаційний код юридичної особи
39027779; місцезнаходження юридичної
Композитора, будинок 14А) зареєстроване
Голосіївською районною в місті Києві
державною адміністрацією 18.12.2013 р., про
що зроблено запис в Єдиному державному
реєстрі юридичних осіб та фізичних
Як платник податків позивач з 19.12.2013 р.
перебуває на податковому обліку в ДПІ у
Голосіївському районі ГУ Міндоходів у
податку на додану вартість (Свідоцтво
про реєстрацію платника податку на
додану вартість № 200162118 від 01.03.2014 р.,
індивідуальний податковий номер
У червні 2014 року ДПІ у Голосіївському
районі ГУ Міндоходів у м. Києві
здійснено відповідні заходи з метою
проведення зустрічної звірки ТОВ
підтвердження господарських відносин
з платниками податків за період з 01.03.2014
17 червня 2014 року контролюючим органом
Київ, Голосіївський район, вулиця
Паньківська, будинок 11) був направлений
запит «Про надання письмових пояснень
та їх документального підтвердження»
від 16.06.2014 р. за № 2643/26-50-15-03-22.
Згідно Списку поштових відправлень, що
пересилаються в межах України, лист
адресований ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС»
22 липня 2014 року стан платника змінено -
направлено повідомлення про
відсутність за місцезнаходженням.
Зустрічну звірку з ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС»
неможливо провести у зв'язку з тим, що
підприємство не знаходиться за
Голосіївський район, вул.
Лятошинського Композитора, буд. 14А.
У зв`язку з тим, що ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС» не
м. Київ, Голосіївський район, вул.
Лятошинського Композитора, буд. 14А;
стан платника - « 9» - направлено
повідомлення про відсутність за
місцезнаходженням, ДПІ у
Голосіївському районі ГУ Міндоходів у
м. Києві складено Акт «Про неможливість
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»,
податковий номер 39027779 з контрагентами
за період з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р.» від
23.07.2014 р. № 667/3-26-50-22-03-39027779 (далі - Акт).
- неможливість фактичного здійснення
ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС» господарських
операцій через відсутність майна та
інших матеріальних ресурсів,
економічно необхідних для здійснення
операцій з купівлі-продажу;
- відсутність необхідних умов для
досягнення результатів економічної
діяльності у зв'язку з відсутністю
трудових ресурсів, основних фондів,
складських приміщень, транспортних
- ТОВ «ПАЛЕТ-СЕРВІС» здійснював
діяльність спрямовану на здійснення
операцій пов'язаних з наданням
податкової вигоди третім особам.
Незгода з діями відповідача при
проведенні зустрічної звірки та
складанні акту та необхідністю
вчинення відповідачем певних дій,
зобов'язання утриматися від вчинення
певних дій обумовила звернення
позивача до суду з адміністративним
Оцінивши за правилами статті 86 Кодексу
адміністративного судочинства України
надані сторонами докази та пояснення,
за своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні, та враховуючи всі
наведені обставини, суд не
погоджується з доводами Товариства з
обмеженою відповідальністю
«ПАЛЕТ-СЕРВІС», виходячи з наступного.
Спірні правовідносини, що склалися між
сторонами регулюються нормами
Конституції України, Податкового
кодексу України та іншими
нормативно-правовими актами.
Відповідно до статті 19 Конституції
України (тут і далі по тексту
нормативно-правові акти наведені в
редакції, чинній в момент виникнення
спірних правовідносин) правовий
порядок в Україні ґрунтується на
засадах, відповідно до яких ніхто не
може бути примушений робити те, що не
передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Приписами пункту 1.1 статті 1
Податкового кодексу України від 02
грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України)
визначено, що Податковий кодекс
України регулює відносини, що
виникають у сфері справляння податків
і зборів, зокрема, визначає вичерпний
перелік податків та зборів, що
справляються в Україні, та порядок їх
адміністрування, платників податків та
зборів, їх права та обов'язки,
компетенцію контролюючих органів,
повноваження і обов'язки їх посадових
осіб під час здійснення податкового
контролю, а також відповідальність за
порушення податкового законодавства.
З приписів пункту 61.1 статті 61 ПК
України встановлено, що податковий
контроль - система заходів, що
вживаються контролюючими органами з
метою контролю правильності
нарахування, повноти і своєчасності
сплати податків і зборів, а також
дотримання законодавства з питань
регулювання обігу готівки, проведення
розрахункових та касових операцій,
патентування, ліцензування та іншого
законодавства, контроль за дотриманням
якого покладено на контролюючі органи.
Податковий контроль здійснюється
шляхом інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності контролюючих
органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті
Статтею 72 ПК України визначено, що для
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності контролюючого
органу використовується інформація, що
надійшла, зокрема, від платників
податків, у тому числі, інформація про
фінансово-господарські операції
платників податків, та інформація, що
міститься в податкових деклараціях,
розрахунках, інших звітних документах.
Для інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності також
використовується інша інформація,
оприлюднена як така, що підлягає
оприлюдненню відповідно до
законодавства та/або добровільно чи за
запитом надана контролюючому органу в
установленому законом порядку. Зібрана
податкова інформація та результати її
опрацювання використовуються для
виконання покладених на контролюючі
органи функцій та завдань.
Зустрічна звірка є однією із складових
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності контролюючих
Пунктом 73.5 статті 73 ПК України
визначено, що з метою отримання
податкової інформації контролюючі
органи мають право проводити зустрічні
звірки даних суб'єктів господарювання
щодо платника податків.
Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється контролюючими органами з
метою документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.
За результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
Механізм проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок на момент виникнення
спірних правовідносин визначений
Порядком проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок, затвердженим
постановою Кабінету Міністрів України
від 27 грудня 2010 року № 1232 (далі - Порядок
№ 1232).
Відповідно до абзацу другого пункту 1
Порядку № 1232 зустрічна звірка полягає
у зіставленні даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби, з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
В силу пункту 2 цього Порядку зустрічні
звірки проводяться у суб'єктів
господарювання, щодо здійснення
операцій з якими під час перевірки
платника податків та зборів виникають
сумніви стосовно факту здійснення
таких операцій або якщо існують
розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань.
Пунктом 7 Порядку № 1232 визначено, що за
результатами проведеної зустрічної
звірки складається довідка, яка
підписується суб'єктом господарювання
(законним чи уповноваженим
представником) і посадовими особами
органу державної податкової служби та
особисто вручається суб'єкту
господарювання або його законному чи
уповноваженому представникові під
розписку або надсилається суб'єкту
господарювання за його адресою
(місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом із
повідомленням про вручення.
З метою впровадження єдиного порядку
направлення запитів на проведення
зустрічних звірок, а також оформлення,
передачі та накопичення матеріалів
зустрічних звірок органами державної
податкової служби, розроблені та
затверджені наказом Державної
податкової адміністрації України від 22
квітня 2011 року № 236 Методичні
рекомендації щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок
(далі - Методичні рекомендації).
Згідно з пунктом 2.1 Методичних
рекомендацій для проведення
зустрічних звірок відбираються
суб'єкти господарювання (контрагенти
платника податків), щодо яких виникла
необхідність у зіставленні даних
первинних бухгалтерських та інших
документів з метою документального
підтвердження господарських відносин
з платником податків, в тому числі
відносин, виду, обсягу і якості
операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
Необхідність проведення зустрічних
звірок суб'єктів господарювання
визначається посадовими (службовими)
особами органів державної податкової
служби (далі - органи ДПС) за
результатами проведеного аналізу
даних та встановлених розбіжностей в
податкових деклараціях,
автоматизованих інформаційних
системах органів державної податкової
служби України (АІС ДПА України,
Система автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту, Єдиний реєстр
податкових накладних тощо), а також
аналізу податкової інформації та
документів, отриманих із внутрішніх (у
т. ч. від підрозділів податкової
міліції тощо) або зовнішніх джерел (у т.
ч. від платників податків), які свідчать
(можуть свідчити) про порушення такими
платниками податків податкового та
іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на органи
ДПС (пункт 2.2 Методичних рекомендацій).
Відповідно до п. 3.1. Методичних
рекомендацій з метою проведення
зустрічної звірки орган ДПС, що ініціює
проведення такої звірки (далі - орган
ДПС - ініціатор) надсилає органу ДПС, на
обліку в якому перебуває суб'єкт
господарювання (далі - орган ДПС -
виконавець), Запит про проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання за допомогою
Інформаційної системи «Зустрічні
звірки» (далі - ІС «Зустрічні звірки»).
Зустрічна звірка може бути проведена
органом ДПС - ініціатором самостійно у
разі коли суб'єкт господарювання
перебуває на обліку в тому самому
органі ДПС, в якому перебуває платник
податків, або в межах одного населеного
Аналогічні положення містяться і в
пункті 3 Порядку № 1232.
Згідно з пунктом 3.2 Методичних
рекомендацій з метою спрощення
процедури проведення зустрічних
звірок суб'єктів господарювання
(особливо тих, які віднесені до
категорії великих платників податків)
за наявності інформації, зазначеної у
запиті органу ДПС - ініціатора, та її
документального підтвердження, орган
ДПС - виконавець протягом трьох робочих
днів проводить на їх підставі
зустрічну звірку та складає Довідку
про результати проведення зустрічної
звірки відповідно до підпункту 4.6
пункту 4 Методичних рекомендацій.
При цьому інформація на запит та її
документальне підтвердження можуть
бути наявними в органі ДПС - виконавця у
зв'язку із направленням суб'єктом
господарювання за місцем реєстрації
інформації відповідно до вимог статей
72 та 73 глави 7 розділу II та інших норм
Кодексу, за результатами попередньо
проведених звірок (перевірок) та
отриманих відповідних документів
суб'єкта господарювання тощо.
У разі відсутності в органі ДПС -
виконавця запитуваної інформації та її
документального підтвердження, такий
орган протягом 2-х робочих днів з дня
отримання запиту надсилає завірений
печаткою Запит про надання інформації
та її документального підтвердження
суб'єкту господарювання за його
адресою (місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом з
повідомленням про вручення чи особисто
вручає суб'єкту господарювання або
його законному (уповноваженому)
представникові під розписку. Такий
запит реєструється як вихідна
кореспонденція у загальному порядку.
Вказане знаходиться у повній
відповідності з вимогами пункту 4
Порядку № 1232.
Пунктом 3.3 Методичних рекомендацій
передбачено, що обов'язок здійснення
відповідних заходів (направлення
запитів, повторних запитів, здійснення
моніторингу відповідей, що надходять,
тощо) з метою забезпечення своєчасного
та у повному обсязі проведення
зустрічних звірок, у тому числі і по
ланцюгу проходження ТМЦ (робіт, цінних
паперів, нематеріальних активів тощо)
покладається на орган ДПС - ініціатора.
При цьому обов'язок направлення запиту
на адресу суб'єкта господарювання та
забезпечення проведення зустрічної
звірки покладається на орган ДПС -
виконавця, в якому такий суб'єкт
господарювання перебуває на обліку
(крім випадків, визначених у абзаці
шостому п. 3.1 Методичних рекомендацій).
Відповідно до пункту 4.5 Методичних
рекомендацій при отриманні від
суб'єкта господарювання (у
встановлений статтею 73 Кодексу термін)
інформації, визначеної у запиті, та її
документального підтвердження
відповідальний підрозділ проводить
зустрічну звірку суб'єкта
господарювання протягом 3 робочих днів
з дня, наступного за днем отримання
такої інформації та її документального
При цьому, відповідно до пункту 4.4
Методичних рекомендацій у разі
встановлення фактів, що не дають змогу
провести зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання (далі -
Акт), реєструє його у Журналі
реєстрації довідок про результати
проведення зустрічної звірки (актів
про неможливість проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання, неявки для підписання,
відмови від підписання Довідки про
результати проведення зустрічної
звірки) (далі - Журнал реєстрації
довідок/актів) та вживає відповідних
заходів, передбачених актами ДПС
Отже, зустрічна звірка може бути
проведена контролюючим органом або у
разі надходження запиту на її
проведення від іншого контролюючого
органу, або за власною ініціативою.
При цьому, у разі проведення звірки за
власною ініціативою платник податків
та суб'єкт господарювання з яким
проводиться звірка мають перебувати на
обліку в одному органі державної
податкової служби або в межах одного
Суд звертає увагу на той факт, що
вищевказані норми не визначають як
підставу проведення звірки -
направлення запиту платнику податку.
Як встановлено під час розгляду справи,
відповідачем було здійснено
відповідні заходи з метою проведення
зустрічної звірки позивача, за
результатами якої ДПІ у Голосіївському
районі ГУ Міндоходів у м. Києві
складено акт від 23.07.2014 р. №
667/3-26-50-22-03-39027779 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»,
податковий номер 39027779 з контрагентами
за період з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р.».
Також встановлено, що зустрічну звірку
позивача, який перебуває на
податковому обліку у відповідача,
неможливо провести в зв'язку з тим, що
підприємство не знаходиться за
Голосіївський район, вул.
Лятошинського Композитора, буд. 14А.
Результати звірки оформлені
відповідно до приписів пункту 4.4
Методичних рекомендацій.
Зі змісту викладеного випливає, що дії
по проведенню зустрічної звірки та дії
по оформленню результатів зустрічної
звірки актом про неможливість
проведення зустрічної звірки не
створюють будь-яких правових наслідків
для позивача та віднесені до
компетенції відповідача. Проведення
зустрічних звірок є лише процедурним
заходом зі збору контролюючим органом
інформації щодо дотримання платником
податкового законодавства у рамках
податкового контролю.
Як випливає зі змісту статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
до адміністративних судів можуть бути
оскаржені будь-які рішення, дії чи
бездіяльність суб'єктів владних
повноважень, які породжують, змінюють
або припиняють права та обов'язки у
сфері публічно-правових відносин,
вчинених ними при здійсненні владних
управлінських функцій на основі
законодавства, в тому числі на
виконання делегованих повноважень,
якщо позивач вважає, що цими рішеннями,
діями чи бездіяльністю його права чи
свободи порушені або порушуються,
створено або створюються перешкоди для
їх реалізації або мають місце інші
ущемлення прав чи свобод.
Таким чином, у контексті наведених
приписів до адміністративного суду
вправі звернутися кожна особа, яка
вважає, що її право чи охоронюваний
законом інтерес порушено чи
оспорюється, позаяк підставою для
звернення особи до суду з позовом є її
суб'єктивне уявлення, особисте
переконання в порушенні прав чи свобод.
Однак обов'язковою умовою здійснення
такого захисту судом є об'єктивна
наявність відповідного порушення
права або законного інтересу на момент
звернення до суду.
Таким чином, оскільки дії з проведення
зустрічних звірок та зі складення
зазначених актів не відповідають
критерію юридичної значимості, не
створюють для платника жодних правових
наслідків у вигляді виникнення, зміни
або припинення його прав та не
породжують для нього будь-яких
обов'язків, та враховуючи, що
контролюючий орган має законодавчо
визначене право на проведення таких
звірок, то дії по проведенню зустрічної
звірки та дії по складанню акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки не можуть вважатись
Аналогічної правової позиції
дотримується і Вищий адміністративний
суд України в своїй постанові від 28.08.2014
За вказаних обставин, у суду відсутні
підстави для задоволення позовних
вимог стосовно визнання протиправними
дій Державної податкової інспекції у
Голосіївському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві при
проведенні зустрічної звірки та
складанні Акту «Про неможливість
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»,
податковий номер 39027779 з контрагентами
за період з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р.» від
23.07.2014 р. № 667/3-26-50-22-03-39027779.
У той же час, суд зазначає, що висновки
податкових перевірок (звірок) можуть
бути відображені контролюючим органом
у даних обліку платника податків
(картках особового рахунку,
інформаційних базах співставлення
податкового кредиту та податкових
З 01 січня 2013 року на підставі наказу ДПС
України «Про введення в експлуатацію
інформаційної системи «Податковий
Блок» від 24 грудня 2012 року № 1197 введено
в експлуатацію ІС «Податковий блок».
Відповідно до п. 2.6 Методичних
рекомендацій щодо порядку взаємодії
між підрозділами органів державної
податкової служби при організації,
проведенні та реалізації матеріалів
перевірок платників податків,
затверджених наказом ДПС України від
31.10.2012 р. № 948, після впровадження
підсистеми «Податковий аудит» системи
«Податковий блок» форми, передбачені
додатками 1 - 9 до Методичних
рекомендацій, а також передбачені
Методичними рекомендаціями документи
складаються, ведуться та накопичуються
в електронному вигляді в підсистемі
«Податковий аудит» системи
Працівники підрозділів, що здійснюють
(очолюють) перевірки, вносять необхідну
інформацію до інформаційної бази
результатів контрольно-перевірочної
роботи АС «Аудит» (підсистеми
«Податковий аудит» системи
«Податковий блок» - після її
впровадження) на кожному етапі
організації, проведення та реалізації
матеріалів перевірок (при направленні
повідомлення платнику податків про
початок документальної планової
(невиїзної позапланової) перевірки,
оформленні направлення на проведення
перевірки, реєстрації акта (довідки)
перевірки (звірки), інших складених
актів (довідок), прийнятті та
направленні податкового
повідомлення-рішення, складанні
протоколів про адміністративне
правопорушення тощо - в день вчинення
відповідних дій, адміністративного або
судового оскарження грошового
зобов'язання, визначеного у прийнятих
податкових повідомленнях-рішеннях - в
день отримання відповідних документів
або отримання інформації в
установленому порядку (до підсистеми
«Податковий аудит» системи
«Податковий блок» додатково вноситься:
наказ про проведення перевірки;
протокол засідання постійної комісії
із розгляду спірних питань,
заперечення до акта перевірки,
висновок і відповіді на такі
заперечення; додатково приєднуються
акти в електронному вигляді з усіма
передбаченими додатками, інші
визначені підсистемою дані).
У випадку якщо перевірку здійснювали
(очолювали) працівники іншого органу
ДПС, такими працівниками
забезпечується складання та надання не
пізніше наступного робочого дня органу
ДПС, де на обліку перебуває платник
податків, необхідної інформації для
внесення до інформаційної бази
результатів контрольно-перевірочної
роботи АС «Аудит» (підсистеми
«Податковий аудит» системи
«Податковий блок» - після її
впровадження) та інших баз даних
Відповідні підрозділи органу ДПС, на
обліку в якому перебуває платник
податків, забезпечують внесення до
інформаційних баз даних відповідної
інформації та даних не пізніше
наступного робочого дня з дня
отримання, а також вжиття заходів щодо
своєчасного погашення платником
податків донарахованих перевіркою сум
податкових зобов'язань із відповідним
повідомленням органу ДПС, що
здійснював (очолював) перевірку, про
результати апеляційного узгодження, а
також повноту і своєчасність їх сплати.
На підставі проведених перевірок
підрозділи органу ДПС, який проводив
(очолював) перевірку, узагальнюють
інформацію про виявлені схеми ухилень
від оподаткування або мінімізації
податкових зобов'язань (у випадку їх
виявлення) та вносять їх до АС «Реєстр
схем і елементів ухилення».
Окрім цього, суд зазначає, що
відповідно до п. п. 54.1, 54.3 ст. 54 ПК
України крім випадків, передбачених
податковим законодавством, платник
податків самостійно обчислює суму
податкового та/або грошового
зобов'язання та/або пені, яку зазначає у
податковій (митній) декларації або
уточнюючому розрахунку, що подається
контролюючому органу у строки,
встановлені цим Кодексом. Така сума
грошового зобов'язання та/або пені
вважається узгодженою.
Контролюючий орган зобов'язаний
самостійно визначити суму грошових
зобов'язань, зменшення (збільшення)
суми бюджетного відшкодування та/або
зменшення (збільшення) від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість платника податків,
передбачених цим Кодексом або іншим
законодавством, якщо:
- платник податків не подає в
установлені строки податкову (митну)
- дані перевірок результатів
діяльності платника податків, крім
електронної перевірки, свідчать про
заниження або завищення суми його
податкових зобов'язань, суми
бюджетного відшкодування та/або
від'ємного значення об'єкта
оподаткування податком на прибуток або
від'ємного значення суми податку на
додану вартість платника податків,
заявлених у податкових (митних)
деклараціях, уточнюючих розрахунках;
- згідно з податковим та іншим
законодавством особою, відповідальною
за нарахування сум податкових
зобов'язань з окремого податку або
збору, застосування штрафних
(фінансових) санкцій та пені, у тому
числі за порушення у сфері
зовнішньоекономічної діяльності, є
- рішенням суду, що набрало законної
сили, особу визнано винною в ухиленні
від сплати податків;
- дані перевірок щодо утримання
податків у джерела виплати, в тому
числі податкового агента, свідчать про
порушення правил нарахування,
утримання та сплати до відповідних
бюджетів податків і зборів,
передбачених цим Кодексом, у тому числі
податку на доходи фізичних осіб таким
- результати митного контролю, отримані
після закінчення процедури митного
оформлення та випуску товарів,
свідчать про заниження або завищення
податкових зобов'язань, визначених
платником податків у митних
Відповідно до п. 58.1 ст. 58 ПК України у
разі коли сума грошового зобов'язання
платника податків, передбаченого
податковим або іншим законодавством,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи,
розраховується контролюючим органом
відповідно до статті 54 цього Кодексу
(крім декларування товарів,
передбаченого для громадян), або у разі
коли за результатами перевірки
контролюючий орган встановлює факт
невідповідності суми бюджетного
відшкодування сумі, заявленій у
податковій декларації, або зменшує
розмір задекларованого від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість, розрахованого платником
податків відповідно до розділу V цього
Кодексу, такий контролюючий орган
надсилає (вручає) платнику податків
податкове повідомлення-рішення.
Отже, висновок щодо правильності (або
недостовірності) задекларованих
платником даних податкового обліку як
підстави для внесення змін до вказаної
бази даних може бути зроблений
контролюючим органом після визначення
платником податкових зобов'язань та їх
узгодження у встановленому законом
Вказана правова позиція узгоджується з
постановою Вищого адміністративного
У той же час при вирішенні даної справи
суд враховує позицію Вищого
адміністративного суду України,
викладену в Інформаційних листах від 20
липня 2010 року № 1112/11/13-10 та від 02 червня
2011 року № 742/11/13-11.
Так, згідно з правовою позицією ВАС
України, висловлену ним в
Інформаційному листі від 20 липня 2010
року № 1112/11/13-10, відповідно до якого
процесуальна діяльність суду із
встановлення обґрунтованості права
платника податку на податковий кредит
та/або бюджетне відшкодування з
податку на додану вартість повинна
включати такі етапи: 1) встановлення
факту здійснення господарської
операції; 2) встановлення спеціальної
податкової правосуб'єктності
учасників господарської операції; 3)
встановлення зв'язку між фактом
придбання товарів (послуг),
спорудженням основних фондів, імпортом
товарів (послуг) і господарською
діяльністю платника податку; 4)
встановлення дотримання платником
податку спеціальних вимог щодо
документального підтвердження сум
податкового кредиту та/або бюджетного
відшкодування з податку на додану
вартість; 5) встановлення факту
надмірної сплати податку на додану
вартість у ціні товарів (послуг), що
придбані платником податку.
Як зазначено в Інформаційному листі
Вищого адміністративного суду України
від 02 червня 2011 року № 742/11/13-11, витрати
для цілей визначення об'єкта
оподаткування податком на прибуток, а
також податковий кредит для цілей
визначення об'єкта оподаткування
податком на додану вартість мають бути
фактично здійснені і підтверджені
належним чином складеними первинними
документами, що відображають
реальність господарської операції, яка
є підставою для формування податкового
обліку платника податків.
Так, позивачем на підтвердження
реальності здійснення господарських
операцій з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р. суду були
надані копії первинних
фінансово-господарських документів,
які свідчать на його думку, про
правомірність формувань відповідних
сум податкового кредиту та податкових
З досліджених копій договорів
поставок, рахунків-фактур, видаткових,
податкових накладних,
товарно-транспортних накладних
вбачається, що предметом господарських
операцій було постачання позивачу
У той же час з акту про неможливість
проведення зустрічної звірки
вбачається, що згідно зареєстрованих
податкових накладних в базі єдиного
державного реєстру, номенклатура
придбаного товару є цукор в мішках
(розділ 3.1 «Податковий кредит» Акту).
Окрім цього, позивачем на
підтвердження відомостей щодо
податкових зобов'язань, відображених у
податкових деклараціях за вказаний
період не надано жодного первинного
документу, як і документів, які
підтверджують його право на формування
відповідних сум податкового кредиту
згідно номенклатури, відображених в
З рахуванням встановлених обставин
справи, суд зазначає, що порушення
порядку коригування відповідачем в
автоматизованій системі співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту у розрізі контрагентів на
рівні Міністерства доходів і зборів
України (Державної фіскальної служби
України) за відсутності підтвердження
даних обліку платника податку не може
тягнути за собою обов'язок
контролюючого органу відновити такі
Таким чином, суд приходить до
переконання про відсутність підстав
для задоволення позовної вимоги щодо
зобов'язання відповідача внести
відповідні зміни до системи
автоматизованого співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту у розрізі контрагентів на
рівні Міністерства доходів і зборів
України (Державної фіскальної служби
України) за період з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р.
у відповідності до поданої ТОВ
«ПАЛЕТ-СЕРВІС» податкової звітності з
податку на додану вартість та додатку 5.
Також, враховуючи те, що вимога
позивача про зобов'язання відповідача
утриматися від вчинення певних дій, а
саме: використовувати як носій
доказової інформації Акт «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»,
податковий номер 39027779 з контрагентами
за період з 01.03.2014 р. по 30.06.2014 р.» від
23.07.2014 р. № 667/3-26-50-22-03-39027779, заявлена на
майбутнє, така вимога задоволенню не
За таких обставин, виходячи з меж
заявлених позовних вимог, системного
аналізу положень чинного
законодавства України та матеріалів
справи, суд дійшов висновку про
відсутність підстав для задоволення
адміністративного позову.
Частиною 3 статті 2 КАС України
передбачено, що у справах щодо
оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд при вирішенні справи
керується принципом законності,
відповідно до якого: суд вирішує справи
відповідно до Конституції та законів
України, а також міжнародних договорів,
згода на обов'язковість яких надана
Верховною Радою України; суд
застосовує інші нормативно-правові
акти, прийняті відповідним органом на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, передбачені Конституцією та
Згідно ст. ст. 69, 70 Кодексу
адміністративного судочинства
України, доказами в адміністративному
судочинстві є будь-які фактичні дані,
на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
осіб, які беруть участь у справі, та
інші обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються судом на
підставі пояснень сторін, третіх осіб
та їхніх представників, показань
свідків, письмових і речових доказів,
висновків експертів.
Докази суду надають особи, які беруть
участь у справі. Суд може запропонувати
надати додаткові докази або
витребувати додаткові докази за
клопотанням осіб, які беруть участь у
справі, або з власної ініціативи.
Належними є докази, які містять
інформацію щодо предмету доказування.
Суд не бере до розгляду докази, які не
стосуються предмету доказування.
Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, в адміністративних справах
про протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Під час розгляду справи доводи
позивача були спростовані.
Натомість відповідачем доведено
правомірність його дій.
Враховуючи вищезазначене, суд
всебічно, повно та об'єктивно, за
правилами, встановленими ст. 86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, перевіривши наявні у справі
докази та заслухавши пояснення
представників сторін, вважає, що
позовні вимоги є необґрунтованими, а
тому в задоволенні адміністративного
позову необхідно відмовити повністю.
Враховуючи положення ст. 94 Кодексу
адміністративного судочинства
України, відшкодування судового збору
позивачу не підлягає.
Керуючись ст. ст. 69-71, ст. 94, ст. 128, ст. ст.
158-163, ст. 167, ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
1. В задоволенні адміністративного
позову Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПАЛЕТ-СЕРВІС»
Постанова набирає законної сили
відповідно до ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів за правилами, встановленими ст. ст.
185-187 КАС України, шляхом подання через
суд першої інстанції апеляційної
скарги.

Суддя І.М. Погрібніченко