Справа № 810/6412/14
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2014-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без
12 грудня 2014 року Справа № 810/6412/14
Суддя Київського окружного
адміністративного суду Терлецька О.О.,
при секретарі судового засідання
представника Заступника прокурора
Київської області - Барановська В.В.
представника позивача - не з?явився;
представника відповідача - не з?явився;
представників 3-іх осіб - Лімонтова В.С.,
відкривши судове засідання в
адміністративній справі
за позовом: Заступника прокурора
Київської області і інтересах держави
в особі Київської обласної державної
до: Київської обласної ради
треті особи: ДП Науково-дослідний
виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця",
Петрівська сільська рада
Києво-Святошинського району Київської
області, Софіївсько-Борщагівська
сільська рада Києво-Святошинського
району Київської області, Колонщинська
сільська рада Макарівського району
Київської області, Мар'янівська
сільська рада Макарівського району
Петропавлівсько-Борщагівська сільська
рада Києво-Святошинського району
Київської області, Білогородська
сільська рада Києво-Святошинського
району Київської області,
про визнання протиправним та
До Київського окружного
адміністративного суду звернувся
Заступник прокурора Київської області
і інтересах держави (далі - Прокуратура)
в особі Київської обласної державної
адміністрації (далі - Позивач) до
Київської обласної ради (далі -
Відповідач), треті особи ДП
Науково-дослідний виробничий
агрокомбінат "Пуща-Водиця", Петрівська
сільська рада Києво-Святошинського
району Київської області,
Софіївсько-Борщагівська сільська рада
Києво-Святошинського району Київської
області, Колонщинська сільська рада
Макарівського району Київської
області, Мар'янівська сільська рада
Макарівського району Київської
області, Петропавлівсько-Борщагівська
сільська рада Києво-Святошинського
району Київської області,
Білогородська сільська рада
Києво-Святошинського району Київської
області (далі - Треті особи), - про
визнання нечинним та скасування
рішення.

Зміст позову складають вимоги
Прокуратури визнати протиправним і
скасувати рішення Відповідача від
2.03.2006 №370-32-IV «Про встановлення меж
окремих населених пунктів Київської
області»

Дана справа була раніше предметом
розгляду адміністративного суду, однак
за наслідком перегляду справи в
касаційному порядку справа була
направлена на новий розгляд до суду
першої інстанції.

В судовому засіданні, до вирішення
справи по суті, суд витребував
протокольною ухвалою від Прокуратури
письмові пояснення щодо правового
статуту Прокуратури в даній
адміністративній справі, зважаючи на
наявність у справі заяви від
Відповідача від 15.09.10, відповідно до
якої Відповідач не підтримує позов
прокуратури та просить відмовити у
задоволенні такого позову, та зважаючи
на відомості, вказані в позовній заяви,
що подання позову Прокуратурою було
ініційовано самостійно Прокуратурою, а
не Позивачем. В матеріалах справи
відсутні докази звернення Позивача до
Прокуратури з клопотаннями
здійснювати представництво інтересів
позивача в суді. Відсутність
ініціювання Позивачем участі
прокуратури як представника у даній
адміністративній справі була також
усно підтверджена представником
Прокуратури в судовому засіданні
12.12.2012.

З письмових пояснень Прокуратури,
підтриманих в судовому засіданні
представником Прокуратури, слідує, що
«прокурор в силу положень ст.121
Конституції України, ст.36-1 Закону
України «Про прокуратуру», ст.60 КАС
України здійснює представництво
інтересів держави в особі Київської
обласної державної адміністрації у
вказаній справі». Таким чином
Прокуратура констатувала свій статус
представника позивача в
адміністративній справі.

Зважаючи на те, що функція
представництва передбачає виражання
волевиявлення позивача, а з матеріалів
справи у позивача відсутнє
волевиявлення на розгляд даної
адміністративної справи та на
задоволення позовних вимог,
представництво Прокуратури є
безпідставним в силу статті 60 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Окрім того, зважаючи на те, що предмет
даної справи стосується інтересів
багатьох громад населених пунктів
Київської області, а також на численну
кількість перегляду справи всіма
трьома судовими інстанціями, суд
вважає за необхідне звернути увагу
учасників справи на наступне.

Системний аналіз статей 5, 6 та 19
Конституції України, приводить суд до
висновку, що держава Україна як окремий
і самостійний суб?єкт може брати участь
у лише у міжнародних правовідносинах.
Відповідно - лише у міжнародних
відносинах представлені інтереси
держави вцілому. У внутрішніх же
правовідносинах інтереси держави
забезпечуються винятково шляхом
виконання функцій та завдань системою
державних органів. Вчинення будь-яких
дій та прийняття рішень державними
органами, в тому числі і Прокуратурою,
поза межами таких функцій та завдань
грубо статті 19 Конституції України та
принципу правої визначеності,
закріпленому рішеннями Європейського
суду з прав людини. Відтак державні
інтереси, на які звертає увагу
Прокуратура, можуть бути встановлені
лише з посиланням на певні функції
органу державної влади, виконання яких
має бути забезпечене.

В матеріалах справи відсутня вказівка
представників Прокуратури на те, в
порядку виконання яких саме функцій
Київської обласної державної
адміністрації, Прокуратура вбачає
«державний інтерес», а відтак -
заявлення Прокуратурою про наявність
саме державного інтересу суд вважає
необґрунтованим та непідтвердженим,
що, в свою чергу, приводить суд до
висновку про безпідставність
ініціювання Прокуратурою
адміністративної справи.

Окрім того, з метою захисту державних
інтересів, безвідносно до права
представництва в судах Прокуратура
наділена рядом вичерпних повноважень,
визначених нормами статей 19-28 Закону
України «Про прокуратуру» (нагляд за
додержанням та застосуванням законів).
Саме в межах цих повноважень
реалізується функція Прокуратури як
самостійного учасника правовідносин
по захисту державних інтересів. Однак в
судовому засіданні представник
Прокуратури не вказав на вчинення
будь-яких дій в межах зазначених
повноважень нагляду.

Оскільки ж з пояснень представника
Прокуратури слідує, що остання
здійснює саме представницькі
повноваження, суд також вважає за
необхідне зазначити наступне.

Ч.3 ст.48 Кодексу адміністративного
судочинства України закріплена
здатність органів державної влади
особисто здійснювати свої
адміністративні процесуальні права та
обов'язки, в тому числі доручати
ведення справи представникові.

Відповідно до п.2 ст. 121 Конституції
України, Прокуратура України
становить єдину систему, на яку
покладається представництво інтересів
громадянина або держави в суді у
випадках, визначених законом.

Відповідно до ч.2 ст. 60 Кодексу
адміністративного судочинства
України, з метою представництва
інтересів громадянина або держави в
адміністративному суді прокурор в
межах повноважень, визначених законом,
звертається до суду з адміністративним
позовом (поданням), бере участь у
розгляді справ за його позовами, а
також може вступити за своєю
ініціативою у справу, провадження в
якій відкрито за адміністративним
позовом інших осіб, на будь-якій стадії
її розгляду, для представництва
інтересів громадянина або держави. При
цьому прокурор повинен надати
адміністративному суду докази, які
підтверджують неможливість
громадянина самостійно здійснювати
представництво своїх інтересів.
Прокурор, який звертається до
адміністративного суду в інтересах
держави, в позовній заяві (поданні)
самостійно визначає, в чому полягає
порушення інтересів держави, та
обґрунтовує необхідність їх захисту, а
також зазначає орган, уповноважений
державою здійснювати відповідні
функції у спірних правовідносинах. У
разі відсутності такого органу або
відсутності у нього повноважень щодо
звернення до адміністративного суду
прокурор зазначає про це в позовній
заяві і лише в такому разі прокурор
набуває статусу позивача.

За змістом статей 56-61 Кодексу
адміністративного судочинства
України, захист прокурором в
адміністративному судочинстві
інтересів держави є різновидом
законного представництва, особливість
якого полягає у тому, що законний
представник самостійно (без доручення)
здійснює процесуальні права та
обов'язки сторони чи третьої особи, яку
він представляє, діючи в її інтересах.
Однак зазначена відмінність не впливає
на загальні правила представництва.

Приписи статті 36-1 Закону України від 5
листопада 1991 року № 1789-XII «Про
прокуратуру», яка регулює
представництво прокуратурою інтересів
громадянина або держави в суді, рівно
як і висновки рішення Конституційного
Суду України у справі №3-рп/99 від 8.04.1999,
згаданого вище висновку не
спростовують.

Дана позиція, також викладена в Ухвалі
Верховного Суду України від 4 вересня
2014 у справі №21-324а14, а відтак -
обов?язкова для врахування судами при
вирішенні справи в силу норми ч.2 ст.161
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Відповідно до ч.2 ст.155 Кодексу
адміністративного судочинства
України, - суд своєю ухвалою залишає
позовну заяву без розгляду, якщо
позовну заяву від імені позивача
подано особою, яка не має повноважень
на ведення справи.

З огляду на відсутність в матеріалах
справи підтвердження повноважень
Прокуратури на подачу позовної заяви
від імені Позивача, а також на
зазначене вище в ухвалі, - позовна заява
Прокуратури в даній справі підлягає
залишенню без розгляду. При цьому суд
звертає увагу, що особа, позовна заява
якої залишена без розгляду, після
усунення підстав, з яких заява була
залишена без розгляду, має право
звернутися до адміністративного суду в
загальному порядку.

Керуючись статтями 155, 160, 165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд

у х в а л и в:

1. Залишити без розгляду позовну заяву
заступника прокурора Київської
області в особі Київської обласної
державної адміністрації до Київської
обласної ради, треті особи ДП
Науково-дослідний виробничий
агрокомбінат "Пуща-Водиця", Петрівська
сільська рада Києво-Святошинського
району Київської області,
Софіївсько-Борщагівська сільська рада
Києво-Святошинського району Київської
області, Колонщинська сільська рада
Макарівського району Київської
області, Мар'янівська сільська рада
Макарівського району Київської
області, Петропавлівсько-Борщагівська
сільська рада Києво-Святошинського
району Київської області,
Білогородська сільська рада
Києво-Святошинського району Київської
області про визнання нечинним та
скасування рішення.

2. Копію ухвали видати (надіслати)
особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо скаргу не було подано в
установлені строки. У разі подання
апеляційної скарги ухвала, якщо її не
скасовано, набирає законної сили після
повернення апеляційної скарги, відмови
у відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
подається до Київського апеляційного
адміністративного суду через
Київський окружний адміністративний
суд протягом п'яти днів з дня її
проголошення, а в разі постановлення
ухвали у письмовому провадженні або
без виклику особи, яка її оскаржує, -
протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали.

Суддя
Терлецька О.О.