Справа № 804/8397/14
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2014-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

804/8397/14

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 грудня 2014 року

справа № 804/8397/14

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Головко О.В.

суддів: Суховарова А.В. Ясенової Т.І.

за участю секретаря судового засідання: Горшкова В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2014 року в адміністративній справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Скай Вінд»

до Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області

про визнання дій незаконними та зобов’язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду та прийняти нову, якою у задоволенні позову відмовити повністю. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції неповно з’ясовані обставини справи та порушено норми матеріального права, що призвело до прийняття невірного рішення.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що Державною податковою інспекцією у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Скай Вінд» з питань дотримання вимог податкового законодавства України з податку на додану вартість при документальному підтвердженні господарських відносин з контрагентами за період березень 2014 року, за результатами якої складено Акт від 22.07.2014 № 5130/04-63-22-03/34061710.

Статтею 75 Податкового кодексу України визначено, що органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові, виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, а також отриманих в установленому законодавством порядку органом державної податкової служби документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Статтею 78 Податкового кодексу України встановлений порядок проведення документальних позапланових перевірок

Так, відповідно до пп. 78.1.1, 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка здійснюється, зокрема у разі, якщо за наслідками перевірок інших платників податків або отримання податкової інформації виявлено факти, що свідчать про можливі порушення платником податків податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов'язковий письмовий запит органу державної податкової служби протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту та у разу виявлення недостовірності даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит органу державної податкової служби протягом десяти робочих днів з дня отримання запиту.

Статтею 79 Податкового кодексу України встановлено, що документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником органу державної податкової служби рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами органу державної податкової служби виключно на підставі рішення керівника органу державної податкової служби, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Результати перевірок (крім камеральних) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами органу державної податкової служби та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка (п. 86.1 ст. 86 ПК України).

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо протиправності дій податкового органу по проведенню перевірки, адже на податковий орган законом покладено обов’язок проведення перевірок платників податків щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених податковим законодавством податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства та оформлення результатів таких перевірок відповідно у формі акта або довідки, а тому оскаржувані дії податкового органу не можуть бути протиправними в силу закону.

Певні ж порушення щодо організації та порядку проведення відповідної перевірки самі по собі не тягнуть жодних негативних наслідків для платника податків. Такі порушення можуть бути одним із доводів в сукупності з іншими в процесі оскарження рішень/дій суб’єкта владних повноважень, прийнятих/вчинених за результатами проведеної перевірки.

Також судом встановлено, що відповідачем було проведено зустрічну звірку ТОВ «Скай Вінд» з питань документального підтвердження господарських відносин з платником податків ТОВ «Запорожский Коксохимремонт» за січень 2014 року, за результатами якої складено Акт № 195/04-63-22-03/34061710 від 17.06.2014 «Про неможливість проведення зустрічної звірки».

Пунктом 73.5 ст. 73 ПК України визначено, що органам державної податкової служби з метою отримання податкової інформації надано право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків.

Порядок проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1232.

Пунктом 3 Порядку № 1232 передбачено, що з метою проведення зустрічної звірки орган державної податкової служби (ініціатор) надсилає органу державної податкової служби (виконавцю), на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних. Зустрічна звірка може бути проведена органом державної податкової служби (ініціатором) самостійно у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту.

За приписами пункту 4 вказаного Порядку податковий орган зобов’язаний надіслати суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручити суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження. У разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку.

Суд першої інстанції дійшов висновку про протиправність дій податкового органу щодо проведення зустрічної звірки з огляду на те, що в акті про неможливість проведення зустрічної звірки відповідачем взагалі не зазначається інформація щодо запиту ініціатора зустрічної звірки - податкового органу, в якому знаходиться на обліку контрагент позивача, отримання якого, передує проведенню зустрічної звірки.

Натомість суд апеляційної інстанції зазначає, що Порядок проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок не покладає обов’язку на податковий орган викладати таку інформацію в довідці, складеної за результатами зустрічної звірки.

Не ставиться такої вимоги законом і відносно акту про неможливість проведення зустрічної звірки.

Чинне законодавство лише встановлює вимоги щодо підстав для проведення зустрічної звірки, тоді як позивачем не доведено, а судом не встановлено, що такі підстави були відсутні.

Разом з тим суд першої інстанції надав вірну оцінку тому, що за своїм змістом акт про неможливість проведення зустрічної звірки не відповідає формі, затвердженій наказом ДПА України від 22.04.2011 № 236, а фактично є актом про проведення документальної невиїзної позапланової перевірки, яка у порядку та спосіб, визначений законодавством, не проводилась.

Натомість, як вже зазначено колегією суддів, це не несе само по собі жодних негативних наслідків для платника податків в сфері публічних правовідносин, а є лише обставиною, що може вплинути на оцінку оскаржених рішень/дій податкового органу, прийнятих/вчинених за результатами звірки.

Щодо оскарження позивачем дій податкового органу по коригуванню показників податкової звітності на підставі вищевказаних Актів, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до пп. 4.1.3 п. 4.1 ст. 4 Податкового кодексу України податкове законодавство ґрунтується на принципі невідворотності настання відповідальності у разі порушення податкового законодавства.

Згідно зі статтею 192 Податкового кодексу України у разі якщо після постачання товарів (послуг) здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів (послуг) особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів(послуг), суми податкових зобов'язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню.

Результат перерахунку податкових зобов'язань і податкового кредиту постачальника та отримувача відображається у складі податкової декларації за звітний податковий період у порядку, визначеному центральним органом державної податкової служби.

Статтею 58 Податкового кодексу України встановлено, що у разі коли сума грошового зобов'язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що коригування сум податкових зобов’язань та податкового кредиту в Автоматизованій системі співставлення податкових зобов’язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів може здійснюватись лише після узгодження податкових зобов'язань шляхом надання платником ПДВ уточненої декларації або шляхом винесення податковим органом податкового повідомлення-рішення.

Разом з тим судом першої інстанції не взято до уваги, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами факт коригування податковим органом показників податкової звітності на підставі Актів № 195/04-63-22-03/34061710 від 17.06.2014 та № 5130/04-63-22-03/34061710 від 22.07.2014, № 2031/04-63-22-03/34061710 від 16.05.2014, тоді як відповідач зазначає про відсутність такого коригування.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи сукупність викладених обставин суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Скай Вінд».

Колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції не повно з’ясовані обставини, що мають значення для справи, постанова суду ухвалена з порушенням норм матеріального права, що тягне за собою її скасування із прийняттям нового судового рішення.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 202, 203, 205, 207 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області задовольнити.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2014 року в адміністративній справі № 804/8397/14 скасувати.

У задоволені позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Скай Вінд» відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом 20 днів з дня складання в повному обсязі.

Повний текст постанови складений 04 грудня 2014 року.

Головуючий: О.В. Головко

Суддя: А.В. Суховаров

Суддя: Т.І. Ясенова