Справа № 804/15863/13-а
Суддя: Шлай А.В.
Дата ухвалення: 2014-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 листопада 2014 рокусправа № 804/15863/13-а

Дніпропетровський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів: головуючого судді:
Шлай А.В.

суддів: Іванова
С.М. Чабаненко С.В.

за участю секретаря судового
засідання: Кязимової Д.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
на постанову Дніпропетровського
окружного адміністративного суду від 11
грудня 2013 року по справі № 804/15863/13-а за
позовом Фізичної особи-підприємця
ОСОБА_1 до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області про
визнання протиправними та скасування
постанов, -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1
звернулась до суду з адміністративним
позовом, в якому просила визнати
протиправними та скасувати постанови
Інспекції державного архітектурно -
будівельного контролю у
Дніпропетровській області №Д-83-Ю,
№Д-84-Ю, №Д-85-Ю від 03 вересня 2013 року. В
обґрунтування позовних вимог
зазначила, що відповідачем була
проведена перевірка дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1, про що
складено акт перевірки, протоколи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, приписи про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
та винесені постанови про накладення
штрафу. Позивач вважає, що перевірка
була здійснена з грубим порушенням
чинного законодавства, постанови про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності є
необґрунтованими та протиправними,
оскільки висновки, викладені в них, не
відповідають дійсним обставинам
справи. На думку позивача, Інспекція
державного архітектурно -
будівельного контролю у
Дніпропетровській області невірно
встановила суб'єкта, що відповідає за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, оскільки ОСОБА_2, який в
мотивувальній частині акту зазначений
як представник ФОП ОСОБА_1, не наділений
суб'єктом містобудування ФОП ОСОБА_1
повноваженнями, як того вимагає
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Дніпропетровського
окружного адміністративного суду від 11
грудня 2013 року адміністративний позов
задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої
інстанції, Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області звернулась
до суду з апеляційною скаргою в якій,
посилаючись на порушення норм
матеріального та процесуального права,
просить оскаржувану постанову
скасувати, у задоволенні позовних
вимог відмовити. Апелянт зазначає, що
довіреність, якою позивач уповноважила
ОСОБА_2 представляти її інтереси в
різних організаціях, серед яких є
Інспекція державного архітектурно -
будівельного контролю у
Дніпропетровській області, з питань,
пов'язаних з оформленням всіх
необхідних документів (узаконенням) та
введенням в експлуатацію
торгівельного кіоску та літнього
майданчику, що знаходяться за адресою:
м. Дніпропетровськ, вул. Дмитра Кедріна
в районі будинку № 47, який був об'єктом
позапланової перевірки. Суб'єктом
містобудування є замовник будівництва
(ст. 4 ЗУ "Про регулювання містобудівної
діяльності), в даному випадку - ФОП
ОСОБА_1 А відтак, оскільки ФОП ОСОБА_1
уповноважила довіреністю ОСОБА_2
представляти її інтереси, то
позапланова перевірка була проведена в
присутні суб'єкта містобудування.
Також під час винесення постанов про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від 3
вересня 2013 року за № Д-83-Ю, Д-84-Ю, Д-85-Ю,
посадовою особою інспекції дотримано
вимог положень Постанови Кабінету
Міністрів України № 244 від 6 квітня 1995 р.
"Про затвердження Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності".

У судове засідання позивач та
відповідач, належним чином повідомлені
про день, місце і час розгляду
апеляційної скарги, не прибули, про
причини неприбуття не повідомив.

Відповідно до частини 4 статті 196
Кодексу адміністративного судочинства
України неприбуття у судове засідання
сторін або інших осіб, які беруть
участь у справі, належним чином
повідомлених про дату, час і місце
апеляційного розгляду, не перешкоджає
судовому розгляду справи.

Справа розглянута у відповідності до
приписів частини 1 статті 41 Кодексу
адміністративного судочинства
України, за якими у разі неявки у судове
засідання всіх осіб, які беруть участь
у справі, чи якщо відповідно до
положень цього Кодексу розгляд справи
здійснюється за відсутності осіб, які
беруть участь у справі (у тому числі при
розгляді справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Колегія суддів, перевіривши законність
та обґрунтованість рішення суду в
межах доводів апеляційної скарги,
дійшла висновку про наявність підстав
для задоволення апеляційної скарги,
виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції
на підставі письмових доказів, що
містяться в матеріалах справи,
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил на
об'єкті, розташованому в районі будинку
№ 47 по вул. Кедріна в м.
Дніпропетровську. За результатами
перевірки складено акт перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності державних
будівельних норм, стандартів і правил
від 20 серпня 2013 року. На підставі акту
перевірки Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області 20 серпня 2013
року складено протоколи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності стосовно фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1. За
результатами перевірки було
встановлено наступні порушення:
виконання будівельних робіт з
реконструкції кафе "Водоспад" (адреса:
район б. № 47. по вул. Кедріна у м.
Дніпропетровську) без відповідного
документа, який надає право виконувати
такі роботи, що є порушенням ст. 34 ЗУ
"Про регулювання містобудівної
діяльності"; виконання будівельних
робіт з реконструкції кафе "Водоспад"
(адреса: район б. № 47 по вул. Кедріна у м.
Дніпропетровську) без забезпечення
технічного нагляду, що є порушенням
ст.11 ЗУ "Про регулювання містобудівної
діяльності"; виконання будівельних
робіт з реконструкції кафе "Водоспад"
(адреса: район б. № 47 по вул. Кедріна у м.
Дніпропетровську) без забезпечення
авторського нагляду, що є порушенням
ст. 11 ЗУ "Про регулювання містобудівної
діяльності". 20 серпня 2013 року
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області винесено
приписи про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил. За
результатами розгляду матеріалів
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, в.о.
начальника інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області Садовий І.Д.
винесено постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності №Д-83-Ю,
№Д-84-Ю, №Д-85-Ю від 03.09.2013 року, якими ФОП
ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні
правопорушень, передбачених п. п. 2 п. 4 ч.
2 ст. 2, п. 7 ч. 2 ст. 2 та п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" та накладено штрафи у
розмірах 41292 грн., 41292 грн. та 51615 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд
першої інстанції дійшов висновку про
протиправність спірних постанови про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

Проте з таким висновком колегія суддів
погодитись не може з наступних підстав.

Правові та організаційні основи
містобудівної діяльності визначені
Законом України «Про регулювання
містобудівної діяльності», який
спрямований на забезпечення сталого
розвитку територій з урахуванням
державних, громадських та приватних
інтересів.

Відповідно до частин 1, 2, 3, пункту 1
частини 4 статті 41 Закон України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності визначено
Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право
безперешкодного доступу до місць
будівництва об'єктів та до об'єктів, що
підлягають обов'язковому обстеженню.

Абзацом 2 пункту 1 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю встановлено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Держархбудінспекцією та
її територіальними органами (далі -
інспекції).

Суд першої інстанції, посилаючись на
вимоги Порядку №553 щодо повідомлення
суб'єкта містобудування про проведення
перевірки зазначив, що ФОП ОСОБА_1 про
проведення перевірки повідомлена не
була, направлення для проведення
перевірки їй пред'явлено не було.

Проте колегія суддів зазначає, що
жодним чинним нормативно-правовим
актом, що регулює питання здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю не передбачено обов'язок
контролюючого органу попереджувати
про проведення перевірки та завчасно
направляти суб'єкту містобудування
направлення на проведення перевірки.

Крім того, пунктом 7 Порядку №553
визначені підстави для проведення
позапланової перевірки та визначено
обов'язок посадової особи під час
проведення такої перевірки пред'явити
службове посвідчення та направлення
для проведення позапланової перевірки.
Відтак, пред'явлення посадовими
особами направлення на проведення
перевірки відбувається вже під час
допуску представників Інспекції на
об'єкт містобудування.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

В своєму рішенні суд першої інстанції
дійшов висновку про те, що в порушення
п. 9 зазначеного Порядку, перевірка
позивача була проведена без
присутності останнього, як замовника
будівництва та без надання ним
пояснень, оскільки зазначений як
уповноважена особа позивача ОСОБА_2, не
наділений суб'єктом містобудування ФОП
ОСОБА_1 тими повноваженнями, що вимагає
Порядок №553 для проведення
позапланової перевірки.

Між тим, колегія суддів не може
погодитись з таким висновком суду
першої інстанції зважаючи на те, що
Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
№553 не висувається вимог до оформлення
довіреностей, що надаються
представникам суб'єктів
містобудування для представлення їх
інтересів при проведенні перевірок.

Крім того, в матеріалах справи наявна
довіреність ФОП ОСОБА_1, якою остання
уповноважує ОСОБА_2 представляти її
інтереси, серед іншого, і в Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області.
(а.с.26) Відтак, посилання позивача на
проведення перевірки без присутності
суб'єкта містобудування є
необґрунтованим, оскільки ОСОБА_2 був
присутній на об'єкті будівництва під
час проведення перевірки, допустив
посадових осіб відповідача до
проведення перевірки та підписався в
акті перевірки, протоколах та приписах,
винесених відповідачем.

Також, як підтвердження факту
представлення інтересів позивача,
представник ОСОБА_2 прибув до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
для отримання постанов про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, які отримав
06 вересня 2013 року. (а.с.18-20)

Щодо протиправності винесення
відповідачем спірних постанов, колегія
суддів вважає за необхідне зазначити
наступне.

Згідно статті 34 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та відповідно до пункту 2 Порядку
виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
міністрів України від 13 квітня 2011 року
№466 «Деякі питання виконання
підготовчих та будівельних робіт»,
будівельні роботи можуть виконуватися
замовником після отримання документа,
що посвідчує право власності чи
користування земельною ділянкою, або
договору суперфіцію та: реєстрації
органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єкта
будівництва, що належить до I-III
категорії складності.

Відповідно до пп.2 п.4 статті 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» виконання будівельних
робіт без повідомлення про початок їх
виконання або будівництво
індивідуальних (садибних) житлових
будинків, садових, дачних будинків,
господарських (присадибних) будівель і
споруд, прибудов до них, громадських
будинків I та II категорій складності,
закінчене у період з 5 серпня 1992 року до
12 березня 2011 року без дозволу на
виконання будівельних робіт, а також
наведення недостовірних даних у
такому повідомленні - у розмірі десяти
мінімальних заробітних плат;

Як вбачається з матеріалів справи,
позивачем не зареєстровано декларацію
про початок виконання будівельних
робіт, що відповідно до пп.2 п.4 статті 2
Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» є
правопорушенням, за яке передбачається
штраф. Відтак, постанова №Д-83-Ю про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності щодо
відсутності реєстрації декларації про
початок будівельних робіт є
правомірною.

Відповідно вимог ст.11 Закону України
"Про архітектурну діяльність" під час
будівництва об'єкту архітектури
здійснюється авторський та технічний
нагляд. Технічний нагляд
забезпечується замовником та
здійснюється особами, які мають
відповідний кваліфікаційний
сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється
архітектором - автором проекту об'єкту
архітектури, іншими розробниками
затвердженого проекту або
уповноваженими ними особами.
Авторський нагляд здійснюється
відповідно до законодавства та
договору із замовником.

Частиною 4 статті 11 наведеного вище
закону передбачено, що порядок
проведення авторського і технічного
наглядів установлюється Кабінетом
Міністрів України.

Згідно п.2 Порядку здійснення
авторського нагляду під час
будівництва об'єкта архітектури,
затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007
№903, авторський нагляд здійснюється
архітектором - автором проекту об'єкту
архітектури, іншими розробниками
затвердженого проекту або
уповноваженими особами (далі -
генеральний проектувальник)
відповідно до законодавства та
договору із замовником (забудовником)
протягом усього періоду будівництва і
передбачає контроль за відповідністю
будівельно-монтажних робіт проекту.

З урахуванням зазначеного, колегія
суддів погоджується з доводами
відповідача, що відповідно до норм
чинного законодавства, здійснення
авторського нагляду має проводитись
протягом усього періоду будівництва
того чи іншого об'єкту архітектури.

Відповідальність до пп. 7,8 статті 2
Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» у разі
незабезпечення замовником здійснення
технічного нагляду у випадках, коли
такий нагляд є обов'язковим згідно
із законодавство, накладається штраф
у розмірі тридцяти шести мінімальних
заробітних плат, а у разу
незабезпечення замовником здійснення
авторського нагляду у випадках, коли
такий нагляд є обов'язковим згідно
із законодавством, - у розмірі сорока
п'яти мінімальних заробітних плат.

Враховуючи, що при проведенні
перевірки представнику відповідач не
було надано договорів та журнал
авторського нагляду, постанова №Д-84-Ю
та Д-85-Ю про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності щодо незабезпечення
технічного та авторського нагляду є
правомірною.

Також, колегія суддів вважає на
необхідне зазначити, що матеріалами
фотофіксації перевірки встановлено
факт самовільного виконання робіт без
реєстрації декларації про початок
виконання будівельних робіт та без
забезпечення авторського та
технічного нагляду. (а.с.51,73) Даний факт
не заперечувався представником
позивача під час проведення
позапланової перевірки, про що
свідчить відсутність зауважень у
матеріалах справ про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

Зважаючи на вищевикладене, колегія
суддів дійшла висновку, що оскаржене
рішення суду підлягає скасуванню із
ухваленням нового рішення про відмову
у задоволенні адміністративного
позову.

Відповідно до статті 202 Кодексу
адміністративного судочинства України
підставами для скасування постанови
суду першої інстанції та ухвалення
нового рішення є: неповне з'ясування
судом обставин, що мають значення для
справи; недоведеність обставин, що
мають значення для справи, які суд
першої інстанції вважає встановленими;
невідповідність висновків суду
обставинам справи; порушення норм
матеріального або процесуального
права, що призвело до неправильного
вирішення справи або питання, а так
само розгляд і вирішення справи
неповноважним судом; участь в
ухваленні постанови судді, якому було
заявлено відвід на підставі обставин,
які викликали сумнів у неупередженості
судді, і заяву про його відвід визнано
судом апеляційної інстанції
обґрунтованою; ухвалення чи підписання
постанови не тим суддею, який розглянув
справу.

Керуючись статтями 195-196, 198, 202, 207
Кодексу адміністративного судочинства
України,

П О С Т А Н
О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області -
задовольнити.

Постанову Дніпропетровського
окружного адміністративного суду від 11
грудня 2013 року по справі № 804/15863/13-а -
скасувати.

У задоволення позовних вимог Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з
моменту її проголошення і може бути
оскаржена у касаційному порядку
протягом двадцяти днів з дня її
складення у повному обсязі шляхом
подачі касаційної скарги
безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України.

Головуючий:
А.В. Шлай

Суддя:
С.М. Іванов

Суддя:
С.В. Чабаненко