Справа № 804/12016/14
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2014-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Чередниченко В.Є.,

суддів: Коршуна А.О., Панченко О.М.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛЮКС КЕПІТАЛ» (далі – ТОВ «ЛЮКС КЕПІТАЛ») 08 серпня 2014 року звернулось до суду з позовом до Кременчуцької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Полтавській області, згідно якого, з урахуванням уточнень, просить:

- визнати протиправними дії відповідача щодо проведення зустрічної звірки ТОВ «ЛЮКС КЕПІТАЛ», за результатами якої складено акт від 11 липня 2014 року № 604/16-03-22-02-12/37214782 «Про неможливість проведення зустрічної звірки суб’єкта господарювання ТОВ «ЛЮКС КЕПІТАЛ» з платниками податків за період: березень 2014 року»;

- визнати протиправними дії відповідача щодо коригування показників податкової звітності додатку № 5 до декларації з податку на додану вартість ТОВ «ЛЮКС КЕПІТАЛ» у інформаційній базі даних АІС «Податковий блок», що було здійснено на підставі акта від 11 липня 2014 року № 604/16-03-22-02-12/37214782;

- зобов’язати відповідача відновити показники податкової звітності додатку № 5 до декларації з податку на додану вартість ТОВ «ЛЮКС КЕПІТАЛ» у інформаційній базі даних АІС «Податковий блок», що було здійснено на підставі акта від 11 липня 2014 року № 604/16-03-22-02-12/37214782.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що дії податкового органу щодо проведення зустрічної звірки та коригування показників податкового кредиту та зобов'язань у АІС «Податковий блок» на підставі акта від 11 липня 2014 року №604/16-03-22-02-12/37214782 є протиправними.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2014 року адміністративний позов задоволено.

Постанова суду мотивована тим, що у відповідача були відсутні правові підстави для проведення зустрічної звірки. Акт про неможливість проведення зустрічної звірки не може бути підставою для коригувань в електронній базі податкової звітності задекларованих платником податків показників, без прийняття податкового повідомлення-рішення та без зміни цих показників самим позивачем шляхом подання уточнюючих декларацій (розрахунків). Вказане коригування порушує права та інтереси позивача.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції відповідач оскаржив її до апеляційного суду з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволені позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що дії відповідача є законодавчо обґрунтованими та такими, що відповідають діючому законодавству України. Зазначає, що коригування податкових зобов'язань та податкового кредиту позивача не може порушувати прав та інтересів останнього.

Згідно заперечень на апеляційну скаргу, позивач посилаючись на її необґрунтованість, просив у задоволені скарги відмовити, постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача який заперечував щодо задоволення апеляційної скарги відповідача, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень на неї, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що відповідачем складено акт №604/16-03-22-02-12/37214785 від 11 липня 2014 року «Про неможливість проведення зустрічної звірки суб’єкта господарювання ТОВ «ЛЮКС КЕПІТАЛ» з платниками податків за період: березень 2014 року, в якому зроблено висновок: проведеною звіркою господарських операцій щодо придбання та продажу не підтверджуються стосовно врахування реального часу здійснення операцій, місцезнаходження майна, наявності трудових ресурсів, виробничо-складських приміщень та іншого майна, які економічно необхідні для здійснення господарських операцій; підтвердити отримання та продаж товару та прав на формування податкового кредиту та податкового зобов’язання від контрагентів та відповідно підтвердити реальне здійснення продажу та купівлі не надається можливим за березень 2014 року (а.с.16-32).

На підставі висновків акта про неможливість проведення зустрічної звірки перевірки податкові повідомлення-рішення ДПІ не приймалися.

Проте, на підставі висновків викладених в цьому акті, податковим органом зроблено коригування показників податкових зобов'язань та податкового кредиту ТОВ «Промі-лайт» у розрізі контрагентів за наслідками перевірки.

Правомірність дій відповідача щодо проведення зустрічної звірки позивача, дій щодо коригування показників податкової звітності позивача та зобов’язання відповідача відновити показники податкової звітності є предметом спору, переданого на вирішення суду.

Вирішуючи спірні відносини між сторонами та задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що відповідач діяв не на підставі та у спосіб, що передбачені Податковим кодексом України, самостійна зміна відповідачем задекларованих показників у автоматизованій системі порушує права та законні інтереси позивача.

Колегія суддів, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при винесенні оскарженої постанови, виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок платників податків визначений положеннями пункту 73.5 статті 73 Податкового кодексу України, та Порядком проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженими Постановою КМУ від 27 грудня 10 №1232 (далі - Порядок №1232), а також Методичними рекомендаціями щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженими Наказом ДПА України від 22 квітня 11 №236.

Відповідно до пункту 73.5 статті 73 Податкового кодексу України з метою отримання податкової інформації органи державної податкової служби мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків. Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. За результатами зустрічних звірок складається довідка, яка надається суб'єкту господарювання у десятиденний термін.

Отже, вказаної нормою права визначено, що зустрічна звірка проводиться шляхом співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання з метою підтвердження обставин, які визначені у вказаній статті.

Механізм проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок визначається Порядком проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженим постановою Кабінетом Міністрів України від 27 грудня 2010 року № 1232.

Відповідно до пункту 3 зазначеного Порядку з метою проведення зустрічної звірки орган державної податкової служби (ініціатор) надсилає органу державної податкової служби (виконавцю), на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних. Зустрічна звірка може бути проведена органом державної податкової служби (ініціатором) самостійно у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту.

Згідно пункту 4 Порядку № 1232 орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального підтвердження. У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку.

Пунктом 6 Порядку № 1232 встановлено, що у разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку.

Між тим, як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідач провів зустрічну звірку у день отримання позивачем запитів про надання інформації та не дочекавшись надходження від позивача пояснень та документів, чим порушив пункт 6 Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1232.

При цьому, результати проведеної зустрічної звірки оформляються довідкою, що передбачено Порядком №1232. Акт складається лише у випадку неможливості проведення зустрічної звірки, що передбачено пунктом 4.4 Методичних рекомендацій і відповідно такий акт не може містити у собі відомості про результати дослідження господарської діяльності платника податків, оскільки фактично зустрічна звірка проведена не була.

Згідно пунктів 2.2, 4.4 Методичних рекомендацій необхідність проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання визначається посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби за результатами проведеного аналізу даних та встановлених розбіжностей в податкових деклараціях, автоматизованих інформаційних системах органів державної податкової служби України (АІС ДПА України, Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту, Єдиний реєстр податкових накладних тощо), а також аналізу податкової інформації та документів, отриманих із внутрішніх (у т. ч. від підрозділів податкової міліції тощо) або зовнішніх джерел (у т. ч. від платників податків), які свідчать (можуть свідчити) про порушення такими платниками податків податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС.

У разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання (додаток 3) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України.

Отже, в акті про неможливість проведення зустрічної звірки фіксується саме причина неможливості проведення зустрічної звірки та зазначаються заходи, які були вжиті податковою інспекцією для проведення зустрічної звірки. Отже, акт про неможливість проведення зустрічної звірки не може містити у собі відомості про результати дослідження господарської діяльності платника податків, оскільки фактично зустрічна звірка у спірному випадку проведена не була.

Крім цього, у відповідності до п.73.5 ст.73 ПК України, зустрічна звірка проводиться шляхом співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання з метою підтвердження обставин, які визначені у вказаній статті.

Тобто, зустрічна звірка може бути проведена податковим органом лише у разі наявності у розпорядженні податкового органу первинних документів або надання таких документів платником податків на обов'язковий письмовий запит податкового органу, оскільки за своєю правовою суттю зустрічна звірка полягає у співставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювались між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Виходячи зі змісту норм пункту 73.5 статті 73 Податкового кодексу, Порядку № 1232, проведенню податковим органом зустрічної звірки платника податків - суб'єкта господарювання та складанню податковим органом (виконавцем) довідки про результати проведення зустрічної звірки або акта про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання передує: 1) отримання одним ОДПС від іншого ОДПС відповідного запиту про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних або самостійне проведення зустрічної звірки ініціатором у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту; 2) надіслання податковим органом (виконавцем) суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) відповідного запиту про надання інформації та її документального підтвердження, у разі відсутності запитуваної (необхідної)органом державної податкової служби ініціатором) інформації.

Отже, дії податкового органу із проведення зустрічної звірки певного суб'єкта господарювання є правомірним якщо:

- проведення таких дій обумовлено виникненням під час перевірки платника податків сумнівів стосовно факту здійснення операцій з таким суб'єктом господарювання або існуванням розбіжностей задекларованих такими платником та суб'єктом господарювання у деклараціях з ПДВ показників податкового кредиту та податкових зобов'язань;

- такі дії вчинені ОДПС, в якому перебуває суб'єкт господарювання, на виконання запиту про проведення зустрічної звірки ОДПС, на обліку в якому перебуває певний платник податків, або самостійно ОДПС, в якому перебуває суб'єкт господарювання, у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту;

- такі дії полягають у співставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, наявних у податкового органу або отриманих останнім від суб'єкта господарювання на відповідний завірений печаткою запит контролюючого органу.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про неправомірність дій відповідача по проведенню зустрічної звірки.

Щодо правомірності здійснення відповідачем коригувань у інформаційній базі даних АІС «Податковий блок» суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом державної податкової служби.

Наказом ДПА України від 18 квітня 2008 № 266 «Про організацію взаємодії органів державної податкової служби при опрацюванні розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» затверджено Методичні рекомендації взаємодії органів ДПС при опрацюванні таких розшифровок, в пункті 2.8 яких зазначено, що працівники підрозділу ведення та захисту податкової звітності несуть відповідальність за відповідність інформації у базах податкової звітності даним податкових документів, наданих платником ПДВ.

Пунктом 2.21 Методичних рекомендацій передбачено, що по мірі підписання актів перевірки та узгодження податкових зобов'язань, визначених податковим повідомленням-рішенням, прийнятим за результатами таких перевірок, уточнюються результати автоматизованого співставлення на центральному рівні податкової звітності з ПДВ за поданням підрозділу, яким завершено процедуру такого узгодження та яким прийнято таке повідомлення-рішення.

Оскільки, за наслідками перевірки податковим органом повідомлення-рішення не приймались і відповідно податкові зобов'язання не узгоджувались, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідачем безпідставно було здійснено коригування показників податкової звітності з податку на додану вартість позивача та внесено зміни у інформаційній базі даних АІС «Податковий блок».

Доводи відповідача про те, що коригування податкових зобов'язань та податкового кредиту позивача не може порушувати прав та інтересів останнього, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими, оскільки згідно з статтею 74 Податкового Кодексу України та Наказу ДПА № 266, ця система повинна відображати фактичні задекларовані позивачем показники своєї господарської діяльності, її корегування можливе лише за наслідками узгодження податкових зобов'язань, а податкові органи використовують вказану систему у своїй роботі, в тому числі, й для співставлення показників, які задекларовані позивачем та його контрагентами, розбіжності в яких призводять до створення штучних підстав для проведення перевірок суб'єктів господарської діяльності.

Положеннями наведених норм передбачено, що система повинна відображати фактичні задекларовані позивачем показники своєї господарської діяльності, її корегування можливе лише за наслідками узгодження податкових зобов'язань, а податкові органи використовують вказану систему у своїй роботі, в тому числі, й для співставлення показників, які задекларовані позивачем та його контрагентами, розбіжності в яких призводять до створення штучних підстав для проведення перевірок суб'єктів господарської діяльності.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об'єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому постанову суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 198, статтями 205, 206 КАС України, Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд, -

УХВАЛИВ:

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлений 05 грудня 2014 року.

Головуючий: В.Є. Чередниченко

Суддя: А.О. Коршун

Суддя: О.М. Панченко