Справа № 2а-4466/12/2070
Суддя: Бутенко В.І.
Дата ухвалення: 2014-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2014 року м. Київ
К/9991/51731/12

Вищий адміністративний суд України в
складі колегії суддів:

Бутенка В.І (доповідач), Лиски Т.О.,
Олендера І.Я.,

провівши в порядку касаційного
провадження попередній розгляд
адміністративної справи за позовом
ОСОБА_4 до апеляційного суду
Харківської області, керівника апарату
апеляційного суду Харківської області,
секретаря судового засідання
апеляційного суду Харківської області
Ковач О.О. про визнання дій
неправомірними і стягнення моральної
шкоди,

в с т а н о в и в :

У квітні 2012 року позивач звернувся до
суду із вказаним позовом, в якому
просив визнати неправомірною
бездіяльність секретаря судового
засідання апеляційного суду Ковач О.О.
щодо не виконання процесуальних вимог
ст.ст. 48 ч.1 п.п.1-4, 73 ч.2, 197 ч.ч.1 та 2, 198 ч.1
ЦПК України та вимог ухвали
апеляційного суду від 29.11.2011 р.; визнати
протиправними та бездіяльними дії
керівника апарату апеляційного суду
Євтушенко О.І. при розгляді скарги
позивача від 15.12.2011 р.; визнати
протиправними та бездіяльними дії
керівництва апеляційного суду (в особі
в.о. заступника голови Колтунової А.І.
та голови суду Солодкова А.А.) при
розгляді скарг позивача від 12.01.2012 р. та
08.02.2012 р.; стягнути з відповідачів на
його користь моральну шкоду.

Ухвалою Харківського окружного
адміністративного суду від 11 квітня 2012
року у відкритті провадження за даною
заявою позивача відмовлено.

Ухвалою Харківського апеляційного
адміністративного суду від 19 липня 2012
року вказану ухвалу суду першої
інстанції в частині відмови у
відкритті провадження за позовом до
керівника апарату апеляційного суду
Харківської області Євтушенко О.І. про
визнання дій неправомірними, стягнення
моральної шкоди скасовано і в цій
частині справу направлено до суду
першої інстанції для продовження
розгляду. В решті ухвалу суду першої
інстанції залишено без змін.

В касаційній скарзі позивач просить
змінити рішення апеляційного суду в
частині залишення без змін ухвали суду
першої інстанції з підстав порушення
норм матеріального та процесуального
права і скасувати ухвалу суду першої
інстанції.

Колегія суддів вважає, що касаційна
скарга не підлягає задоволенню з
наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України
завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень.

Згідно пункту 1 ч. 1 ст. 3 КАС України
справа адміністративної юрисдикції -
це переданий на вирішення
адміністративного суду
публічно-правовий спір, у якому хоча б
однією зі сторін є орган виконавчої
влади, орган місцевого самоврядування,
їхня посадова чи службова особа або
інший суб'єкт, який здійснює владні
управлінські функції на основі
законодавства, в тому числі на
виконання делегованих повноважень.

Юрисдикція адміністративних судів
поширюється на правовідносини, що
виникають у зв'язку з здійсненням
суб'єктом владних повноважень владних
управлінських функцій, а також у
зв'язку з публічним формуванням
суб'єкта владних повноважень шляхом
виборів або референдуму (ст. 17 КАС
України).

Відмовляючи у відкритті провадження у
даній адміністративній справі, суди
попередніх інстанцій виходили з того,
що цей спір не підлягає розгляду в
порядку адміністративного
судочинства, оскільки предметом
оскарження в даному позові є
процесуальна діяльність апеляційного
суду Харківської області по розгляду
цивільної справи №22-ц-28003/2011 за позовом
ОСОБА_4 до ОСОБА_9

З матеріалів справи вбачається, що
позивач оскаржує процесуальні дії
секретаря судового засідання Ковач
О.О., пов'язані з розглядом апеляційним
судом Харківської області вказаної
цивільної справи і дії керівника
апарату цього ж суду Євтушенко О.І. щодо
розгляду скарги ОСОБА_4 від 15.12.2011 року
стосовно дій секретаря судового
засідання, а також дії керівництва
апеляційного суду щодо розгляду скарг
позивача від 12.01.2012 року та 08.02.2012 року.

Частиною першою ст. 48 ЦПК України
встановлено, що секретар судового
засідання: 1) здійснює судові виклики і
повідомлення; 2) перевіряє наявність та
з'ясовує причини відсутності осіб, яких
було викликано до суду, і доповідає про
це головуючому; 3) забезпечує
фіксування судового засідання
технічними засобами; 4) веде журнал
судового засідання; 5) оформлює
матеріали справи; 6) виконує інші
доручення головуючого, що стосуються
розгляду справи.

Згідно частин 1, 3 ст.74 ЦПК України
судові виклики здійснюються судовими
повістками про виклик, які
надсилаються, зокрема, особам, які
беруть участь у справі.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 197 ЦПК
України суд під час судового розгляду
справи здійснює повне фіксування
судового засідання за допомогою
звукозаписувального технічного
засобу. Фіксування судового засідання
технічним засобом здійснює секретар
судового засідання або за
розпорядженням головуючого інший
працівник апарату суду. У разі неявки в
судове засідання всіх осіб, які беруть
участь у справі, чи в разі якщо
відповідно до положень цього Кодексу
розгляд справи здійснюється судом за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі, фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснюється.

Частинами 1, 2 ст. 198 ЦПК України
визначено, що одночасно з проведенням
фіксування технічними засобами
секретарем судового засідання
ведеться журнал судового засідання. 2. У
журналі судового засідання
зазначаються такі відомості: 1) рік,
місяць, число і місце судового
засідання; 2) найменування суду, який
розглядає справу, прізвище та ініціали
судді, секретаря судового засідання; 3)
справа, що розглядається, імена
(найменування) сторін та інших осіб, що
беруть участь у справі; 4) порядковий
номер вчинення процесуальної дії; 5)
назва процесуальної дії; 6) час вчинення
процесуальної дії; 7) інші відомості,
визначені цим Кодексом. Журнал
судового засідання ведеться
секретарем судового засідання та
підписується ним невідкладно після
судового засідання і приєднується до
справи.

Згідно ст. 199 ЦПК України особи, які
беруть участь у справі, мають право
ознайомитися із технічним записом
судового засідання, журналом судового
засідання та протягом трьох днів з дня
проголошення рішення у справі подати
до суду письмові зауваження щодо
неповноти або неправильності їх
запису. Головуючий розглядає
зауваження щодо технічного запису
судового засідання та журналу судового
засідання, про що постановляє
відповідну ухвалу.

Отже, в разі незгоди із записами в
журналі судового засідання відповідно
до вимог цивільно-процесуального
закону позивач не позбавлений права
подати до суду письмові зауваження
щодо неповноти або неправильності
запису. Якщо ж внаслідок неправомірних,
на думку позивача, дій секретаря
судового засідання апеляційним судом
було допущено порушення норм
процесуального права, які призвели до
неправильного вирішення справи,
позивач не позбавлений права викласти
відповідні доводи у касаційній скарзі
на рішення суду апеляційної інстанції
у цивільній справі.

Таким чином, суди першої та апеляційної
інстанцій правильно зауважили, що
оскільки дії секретаря та суду в рамках
розгляду цивільної справи вчиняються
за нормами Цивільного процесуального
кодексу України, оскарження їх поза
встановленим процесуальним порядком
не є належним способом судового
захисту у спірних правовідносинах.

Колегія суддів погоджується з
висновками судів попередніх інстанцій,
що секретар судового засідання не є
самостійною процесуальною особою і
виконує всі процесуальні дії за
рішенням колегії, що розглядає справу,
або судді-доповідача при підготовці
справи до розгляду. Рішення про
відкладення розгляду справи у разі
неприбуття в судове засідання осіб, які
беруть участь у справі, або про розгляд
справи за відсутності останніх,
приймає судова колегія при розгляді
справи у відповідності до вимог
цивільно-процесуального закону.

Таким чином, у даному випадку суди
дійшли правильного висновку, що,
враховуючи визначений статтею 48 ЦПК
України процесуальний статус
секретаря судового засідання, останній
не є суб`єктом владних повноважень у
розумінні п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС України,
оскільки виконує виключно
процесуальні функції, пов`язані з
відправленням судом правосуддя, та не
має жодних владних управлінських
функцій.

Звернення ОСОБА_4 від 12.01.2012 року та від
08.02.2012 року, відповідь на які надавалась
від імені апеляційного суду
Харківської області в.о. заступника
голови суду Колтуновою А.І та головою
суду Солодковим А.А., стосуються
виключно процесуального порядку
розгляду зазначеної цивільної справи.

З огляду на викладене та враховуючи, що
спірні правовідносини, які склалися
між позивачем з одного боку та
секретарем судового засідання Ковач
О.О., Апеляційним судом Харківської
області - з іншого, є
цивільно-процесуальними, а не
публічно-правовими. У зв'язку з цим
даний спір не підлягає розгляду в
порядку адміністративного
судочинства.

Згідно ч. 1ст. 109 КАС України суддя
відмовляє у відкритті провадження по
справі, якщо заяву не належить
розглядати в порядку
адміністративного судочинства.

Щодо відмови у відкритті провадження
за позовом ОСОБА_4 до керівника апарату
апеляційного суду Харківської області
про визнання дій неправомірними та
стягнення моральної шкоди, колегія
суддів зазначає таке.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про
звернення громадян» громадяни України
мають право звернутися до органів
державної влади, місцевого
самоврядування, об'єднань громадян,
підприємств, установ, організацій
незалежно від форм власності, засобів
масової інформації, посадових осіб
відповідно до їх функціональних
обов'язків із зауваженнями, скаргами та
пропозиціями, що стосуються їх
статутної діяльності, заявою або
клопотанням щодо реалізації своїх
соціально-економічних, політичних та
особистих прав і законних інтересів та
скаргою про їх порушення.

Статтею 19 цього Закону встановлено, що
органи державної влади і місцевого
самоврядування, підприємства,
установи, організації незалежно від
форм власності, об'єднання громадян,
засоби масової інформації, їх
керівники та інші посадові особи в
межах своїх повноважень зобов'язані:
об'єктивно, всебічно і вчасно
перевіряти заяви чи скарги; у разі
прийняття рішення про обмеження
доступу громадянина до відповідної
інформації при розгляді заяви чи
скарги скласти про це мотивовану
постанову; на прохання громадянина
запрошувати його на засідання
відповідного органу, що розглядає його
заяву чи скаргу; відміняти або
змінювати оскаржувані рішення у
випадках, передбачених законодавством
України, якщо вони не відповідають
закону або іншим нормативним актам,
невідкладно вживати заходів до
припинення неправомірних дій,
виявляти, усувати причини та умови, які
сприяли порушенням; забезпечувати
поновлення порушених прав, реальне
виконання прийнятих у зв'язку з заявою
чи скаргою рішень; письмово
повідомляти громадянина про
результати перевірки заяви чи скарги і
суть прийнятого рішення; вживати
заходів щодо відшкодування у
встановленому законом порядку
матеріальних збитків, якщо їх було
завдано громадянину в результаті
ущемлення його прав чи законних
інтересів, вирішувати питання про
відповідальність осіб, з вини яких було
допущено порушення, а також на прохання
громадянина не пізніш як у місячний
термін довести прийняте рішення до
відома органу місцевого
самоврядування, трудового колективу чи
об'єднання громадян за місцем
проживання громадянина; у разі
визнання заяви чи скарги
необгрунтованою роз'яснити порядок
оскарження прийнятого за нею рішення;
не допускати безпідставної передачі
розгляду заяв чи скарг іншим органам;
особисто організовувати та перевіряти
стан розгляду заяв чи скарг громадян,
вживати заходів до усунення причин, що
їх породжують, систематично
аналізувати та інформувати населення
про хід цієї роботи.

Пунктом 1.8. Інструкції з діловодства в
апеляційному загальному суді,
затвердженої наказом Державної
судової адміністрації України від
06.01.2006 року №1 «Про затвердження
Інструкції з діловодства в
апеляційному загальному суді»,
визначено, що організацію діловодства
в суді відповідно до цієї Інструкції та
контроль за додержанням установлених
правил роботи з документами забезпечує
керівник апарату (завідуючий
секретаріатом) суду або інший
працівник апарату суду, який виконує
його обов'язки.

Згідно п.16.1. цієї Інструкції з метою
створення оптимальних умов для
реалізації громадянами своїх законних
прав та інтересів і виключення при
цьому передумов для незаконного впливу
на суддів особисте приймання громадян
в апеляційному суді здійснюється
відповідною службою, до якої входять
керівник апарату суду та інші
працівники суду (представники кожної з
палат).

Частинами 1, 2 ст. 149 Закону України «Про
судоустрій і статус суддів» визначено,
що організаційне забезпечення роботи
суду здійснює його апарат, який очолює
керівник апарату. Керівник апарату
суду несе персональну
відповідальність за належне
організаційне забезпечення суду,
суддів та судового процессу.

Частиною 4 цієї статті встановлено, що
керівник апарату суду призначає на
посаду та звільняє з посади
працівників апарату суду, застосовує
до них заохочення та накладає
дисциплінарні стягнення.

З огляду на викладене керівник апарату
суду є посадовою особою, до повноважень
якого входить розгляд звернень
громадян з питань організаційного
забезпечення роботи суду, в тому числі
притягнення до відповідальності
винних осіб з числа працівників
апарату суду.

Отже, колегія суддів погоджується з
висновком суду апеляційної інстанції,
що між позивачем та керівником апарату
апеляційного суду Харківської області
виникли публічно-правові відносини з
приводу розгляду звернення позивача з
питань, віднесених до компетенції
вказаної посадової особи, яка у спірних
правовідносинах реалізує надані їй
владні управлінські повноваження, а
тому її рішення, дії чи бездіяльність з
питань розгляду звернення можуть бути
оскаржені до адміністративного суду.

Таким чином, колегія суддів зазначає,
що висновок суду апеляційної інстанції
про скасування ухвали суду першої
інстанції в частині вимог позивача до
керівника апарату апеляційного суду
Харківської області і направлення
справи до окружного адміністративного
суду для продовження розгляду справи
ґрунтується на повно та всебічно
встановлених обставинах справи.

Доводи касаційної скарги зроблених
судами попередніх інстанцій висновків
не спростовують.

Керуючись статями 220, 220-1, 223, 224, 230, 231 КАС
України, суд,

у х в а л и в :

Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без
задоволення, а ухвалу Харківського
окружного адміністративного суду від 11
квітня 2012 року в частині, залишеній без
змін ухвалою Харківського
апеляційного адміністративного суду
від 19 липня 2012 року, та ухвалу
Харківського апеляційного
адміністративного суду від 19 липня 2012
року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через
п'ять днів після направлення її копій
особам, які беруть участь у справі, та
оскарженню не підлягає.

С у д д і :
В.І. Бутенко

Т.О. Лиска

І.Я. Олендер