Справа № 826/11727/14
Суддя: Файдюк В.В.
Дата ухвалення: 2014-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: №
Головуючий у 1-й інстанції: Кротюк О.В.
Суддя-доповідач:
У Х В А Л А

Іменем України

16 грудня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

Головуючого судді
Файдюка В.В.

суддів: Старової
Н.Е.

Чаку Є.В.

При секретарі: Ковтун
І.Л.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на
постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року у
справі за адміністративним позовом
ОСОБА_3 до Приватного нотаріуса
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4, треті особи: Державна
реєстраційна служба України, ОСОБА_5
про визнання дій протиправними,
скасування рішення, зобов'язання
вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
07 жовтня 2014 року в задоволенні
адміністративного позову ОСОБА_3 до
Приватного нотаріуса Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_4,
треті особи: Державна реєстраційна
служба України, ОСОБА_5 про визнання дій
протиправними, скасування рішення,
зобов'язання вчинити дії - відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням,
ОСОБА_3 звернувся до суду з апеляційною
скаргою в якій просить скасувати
постанову суду першої інстанції та
ухвалити нову, якою позовні вимоги
задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи,
вважає, що апеляційна скарга не
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та
вірно встановлено судом першої
інстанції, приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4 були прийняті рішення
від 18 квітня 2014 року згідно відомостей
Витягів з державного реєстру речових
прав на нерухоме майно про реєстрацію
права власності, долучених до
матеріалів справи і вчинені дії з
реєстрації права власності ОСОБА_5 на: 1)
житловий будинок АДРЕСА_1) на земельну
ділянку площею 0,1 га, що розташована за
адресою: : АДРЕСА_2, кадастровий номер
:90:072:0129; 3) земельну ділянку, площею
0,1 га, що розташована за адресою
АДРЕСА_3, кадастровий номер
:90:072:0017.

Не погоджуючись з таким рішенням та
діями відповідача, позивач звернувся
до суду з метою їх оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи,
ОСОБА_3 укладено договір позики з
ОСОБА_5, що посвідчено приватним
нотаріусом Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_4 та
зареєстровано в реєстрі за № 1785 (далі
Договір позики), за яким відповідач
отримав від ОСОБА_5 позику у розмірі 6 138
000,00 грн. (Шість мільйонів сто тридцять
вісім тисяч гри. коп.), що на момент
укладення договору позики становила 500
000,00 Євро.

Отримання грошей у повному об'ємі на
загальну суму 6 138 000,00 грн. - в
еквіваленті 500 000,00 Євро -
підтверджується заявою ОСОБА_3,
посвідченими приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_4 та зареєстрованими 17
липня 2012 року в реєстрі за № 1786

В забезпечення виконання вказаного
договору позики ОСОБА_3 (іпотекодавець)
укладено договір іпотеки зі ОСОБА_5
(іпотекодердатель), предметом якої було
визначено Майно, а саме:

-земельну ділянку площею 0,1 га, що
розташована за адресою: АДРЕСА_2,
кадастровий № :90:072:0129;

-житловий будинок № 35, що розташований
за адресою: АДРЕСА_4;

-земельну ділянку площею 0,1 га, що
розташована за адресою: АДРЕСА_3,
кадастровий № :90:072:0017;

Відповідно до п. 4.1. Договору позики
зазначену у п. 2.1. суму грошей
Позичальник зобов'язується повернути
Позикодавцю готівкою в строк до 17 липня
2013 року. У відповідності до п.6.4.
Договору позики при простроченні
повернення позики (її частини) протягом
10 (десяти) календарних з дати,
встановленої як термін повернення
позики (частини позики), Позикодавець
має право звернути стягнення на
предмет іпотеки у передбаченому
законом порядку.

Відповідно п. 6.4.1 Договору іпотеки
Іпотекодержатель мас право звернути
стягнення на майно, згідно із
застереженням про задоволення вимог
Іпотекодержателя в позасудовому
порядку на підставі цього Договору
шляхом переходу до Іпотекодержателя
права власності на Предмет іпотеки в
рахунок виконання Зобов'язання згідно
з цим застереженням про задоволення
вимог Іпотекодержателя відповідно до
наведених нижче умов.

У випадку набуття Іпотекодержателем
права звернення стягнення на Предмет
іпотеки Іпотекодавець підписанням
цього Іпотечного договору підтверджує
свою згоду на передачу у власність
Іпотекодержателю Предмета іпотеки.
Іпотекодержатель набуває предмет
іпотеки у власність за вартістю,
визначеною на момент такого набуття на
підставі оцінки Предмета іпотеки
суб'єктом оціночної діяльності, якого
обирає Іпотекодержатель для
здійснення такої оцінки. Витрати щодо
здійснення такої оцінки Предмета
іпотеки несе Іпотекодавець.

Відповідно до статті 1 Закону України
«Про іпотеку», іпотека - вид
забезпечення виконання зобов'язання
нерухомим майном, що залишається у
володінні і користуванні іпотекодавця,
згідно з яким іпотекодержатель має
право в разі невиконання боржником
забезпеченого іпотекою зобов'язання
одержати задоволення своїх вимог за
рахунок предмета іпотеки переважно
перед іншими кредиторами цього
боржника у порядку, встановленому цим
Законом.

Згідно статті 33 Закону України «Про
іпотеку» у разі невиконання або
неналежного виконання боржником
основного зобов'язання
іпотекодержатель вправі задовольнити
свої вимоги за основним зобов'язанням
шляхом звернення стягнення на предмет
іпотеки. Право іпотекодержателя на
звернення стягнення на предмет іпотеки
ж виникає з підстав, встановлених
статтею 12 цього Закону. Звернення
стягнення на предмет іпотеки
здійснюється на підставі рішення суду,
виконавчого напису нотаріуса або
згідно з договором про задоволення
вимог іпотекодержателя.

Стаття 35 Закону України «Про іпотеку»
визначає, що у разі порушення основного
зобов'язання та/або умов іпотечного
договору іпотекодержатель надсилає
іпотекодавцю та боржнику, якщо він є
відмінним від іпотекодавця, письмову
вимогу про усунення порушення. В цьому
документі зазначається стислий зміст
порушених зобов'язань, вимога про
виконання порушеного зобов'язання у не
менш ніж тридцятиденний строк та
попередження про звернення стягнення
на предмет іпотеки у разі невиконання
цієї вимоги. Якщо протягом
встановленого строку вимога
іпотекодержателя залишається без
задоволення, іпотекодержатель вправі
прийняти рішення про звернення
стягнення на предмет іпотеки шляхом
позасудового врегулювання на підставі
договору.

Згідно ч. 1 статті 37 цього Закону
підставою набуття права власності на
предмет іпотеки є не лише договір про
задоволення вимог іпотекодержателя, а
й відповідне застереження в іпотечному
договорі, яке прирівнюється до такого
договору за своїми правовими
наслідками та передбачає передачу
іпотекодержателю права власності на
предмет іпотеки в рахунок виконання
основного зобов'язання.

Як зазначалося вище, Договір іпотеки
містить в п.6 передбачене законом «Про
іпотеку» застереження, який
встановлює, зокрема, звернення
стягнення на предмет іпотеки (Майно),
шляхом переходу права власності на
предмет іпотеки в рахунок виконання
зобов'язання.

Тому, судом першої інстанції вірно
встановлено, що реалізація цієї умови
іпотечного договору спричиняє набуття
вказаним договором характеру
правовстановлюючого по відношенню до
майна, яке є предметом іпотеки.
Оскільки застереження є самостійним
елементом, який є рівним договору про
задоволення вимог іпотекодержателя,
який в свою чергу є також
правовстановлюючим документом.

Згідно ч.5. статті 37 ЗУ «Про іпотеку» до
особи, яка на підставі договору про
задоволення вимог іпотекодержателя
або застереження про задоволення вимог
іпотекодержателя, включеного до
іпотечного договору, набула право
власності на предмет іпотеки (об'єкт
нерухомого майна, об'єкт незавершеного
будівництва та майнові права на них),
розміщений на земельній ділянці, яка
перебуває в оренді іпотекодавця,
переходить право оренди на таку
земельну ділянку, а зазначений договір
про задоволення вимог
іпотекодержателя або застереження про
задоволення вимог іпотекодержателя,
включене до іпотечного договору, є
документом, що посвідчує перехід права
оренди земельної ділянки до нового
власника предмета іпотеки і заміну
особи орендаря у договорі оренди землі
та підлягає державній реєстрації у
встановленому законодавством порядку

Відповідно статті 15 Закону України "Про
державну реєстрацію речових прав на
нерухоме майно та їх обтяжень" порядок
державної реєстрації прав на нерухоме
майно та їх обтяжень, а також порядок
надання інформації з Державного
реєстру прав встановлює Кабінет
Міністрів України.

Пунктами 1, 2 Порядку взаємодії органів
державної реєстрації прав та їх
посадових осіб, затвердженому наказом
Міністерства юстиції України від 02
квітня 2013 року № 607/5, встановлено, що
державна реєстрація речових прав на
нерухоме майно на підставі договорів
іпотеки, що містять застереження про
задоволення вимог іпотекодержателя,
проводиться державними реєстраторами
прав на нерухоме майно Укрдержреєстру
відповідно до Порядку державної
реєстрації прав на нерухоме майно та їх
обтяжень, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 17
жовтня 2013 року № 868.

Відповідно до п. 46 Постанови KM України
від 17 жовтня 2013 року № 868 "Про
затвердження Порядку державної
реєстрації прав на нерухоме майно та їх
обтяжень і Порядку надання інформації
з Державного реєстру речових прав на
нерухоме майно, для проведення
державної реєстрації права власності
на підставі договору іпотеки, що
містить застереження про задоволення
вимог іпотекодержателя, заявник, крім
документа, що підтверджує виникнення,
перехід та припинення речових прав на
нерухоме майно, подає:

1) завірену в установленому
порядку копію письмової вимоги про
усунення порушень, надіслану
іпотекодержателем іпотекодавцеві та
боржникові, якщо він є відмінним від
іпотекодавця, в якій зазначається
стислий зміст порушеного зобов'язання,
вимога про виконання порушеного
зобов'язання у не менш як 30-денний строк
та попередження про звернення
стягнення на предмет іпотеки у разі
невиконання такої вимоги;

2) документ, що підтверджує
завершення 30-денного строку з моменту
отримання іпотекодавцем та боржником,
якщо він є відмінним від іпотекодавця,
письмової вимоги іпотекодержателя у
разі, коли більш тривалий строк не
зазначений у письмовій вимозі,
надісланій іпотекодержателем
іпотекодавцеві та боржникові, якщо він
є відмінним від іпотекодавця;

3) заставну (якщо договором
передбачено її видачу).

Згідно ч.5 статті 3 Закону України "Про
державну реєстрацію речових прав на
нерухоме майно та їх обтяжень" -
державна реєстрація прав власності,
реєстрація яких проведена відповідно
до законодавства, що діяло на момент їх
виникнення, під час вчинення
нотаріальної дії з нерухомим майном,
об'єктом незавершеного будівництва
проводиться нотаріусом, яким
вчиняється така дія.

Державна реєстрація прав у результаті
вчинення нотаріальної дії з нерухомим
майном, об'єктом незавершеного
будівництва проводиться нотаріусом,
яким вчинено таку дію. Тобто, якщо
нотаріусом було вчинено нотаріальну
дію відносно нерухомого майна або
об'єкту незавершеного будівництва, то
подальша реєстрація прав відносно
такого майна здійснюється тим
нотаріусом, яким було вчинено таку дію.
Вчинена нотаріальна дія (посвідчення
договору іпотеки з наявною у ньому
спеціальною умовою, яка зумовлює
відсутність підстав для окремого
укладення договору про задоволення
вимог іпотекодержателя), обумовлює
можливість державної реєстрації прав
(наприклад власності або користування)
тільки тим нотаріусом, яким посвідчено
договір іпотеки.

Згідно статті 7 Закону України «Про
нотаріат» нотаріус як спеціальний
суб'єкт, на якого покладаються функції
державного реєстратора прав на
нерухоме майно та який має печатку
такого реєстратора, здійснює
повноваження відповідно до Закону
України "Про |державну реєстрацію
речових прав на нерухоме майно та їх
обтяжень.

Згідно пункту 1 Переліку документів, за
якими стягнення заборгованості
провадиться у безспірному порядку на
підставі виконавчих написів
нотаріусів (постановою Кабінету
Міністрів України від 29 червня 1999 року N
1172) для одержання виконавчого напису
подаються: документи, що підтверджують
безспірність заборгованості боржника
та встановлюють прострочення
виконання зобов'язання.

Судом встановлено, що відповідачем
було вчинено виконавчий напис від 16
серпня 2013 року.

Крім того, згідно п.46 Порядку наявність
зареєстрованої заборони відчуження
нерухомого майна, накладеної
нотаріусом під час посвідчення
договору іпотеки, на підставі якого
відбувається перехід права власності
на предмет іпотеки від іпотекодавця до
іпотекодержателя, а також
зареєстрованих після державної
реєстрації іпотеки прав чи вимог інших
осіб на передане в іпотеку нерухоме
майно не є підставою для відмови у
проведенні державної реєстрації права
власності за іпотекодержателем. Тому
не приймаються до уваги доводи
позивача щодо неможливості вчинення
реєстраційних дій за наявності
зареєстрованих обтяжень.

Проводячи реєстрацію права власності
на заставне майно за ОСОБА_5 приватний
нотаріус ОСОБА_4 вчинив дії щодо
задоволення вимог іпотекодержателя на
підставі договору іпотеки (у зв'язку
із застереженням у договорі іпотеки,
що відповідно до чинного
законодавства прирівняне до договору
задоволення вимог іпотекодержателя) та
на підставі Заяви щодо вчинення
нотаріальної дії.

Як зазначалося вище, відповідно до п.
6.4.1. Договору Іпотеки ОСОБА_3 надав
згоду на прийняття ОСОБА_5
одностороннього рішення про
задоволення вимог у випадку порушення
Іпотекодавцем умов договору позики у
позасудовому порядку за рахунок майна,
переданого в іпотеку.

Таким чином, приймаючи рішення щодо
реєстрація права власності на заставне
майно за ОСОБА_5., приватний нотаріус
Київського нотаріального округу
ОСОБА_4 діяв в межах чинного
законодавства України.

Враховуючи зазначене, вірним є
висновок Окружного адміністративного
суду міста Києва про відмову в
задоволенні даного адміністративного
позову.

Отже при винесенні оскаржуваної
постанови судом першої інстанції було
дотримано всіх вимог законодавства, а
тому відсутні підстави для її
скасування.

Відповідно до статті 200 КАС України -
суд апеляційної інстанції залишає
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову або ухвалу суду - без змін,
якщо визнає, що суд першої інстанції
правильно встановив обставини справи
та ухвалив судове рішення з
додержанням норм матеріального і
процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС
України суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишити без
задоволення.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 07 жовтня 2014 року -
залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили в порядку,
встановленому статтею 254 КАС України та
може бути оскаржена безпосередньо до
адміністративного суду касаційної
інстанції в порядку і строки,
встановлені статтею 212 КАС України.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя
Файдюк В.В.

Судді:
Чаку Є.В.

Старова Н.Е.