Справа № 821/2386/14
Суддя: Кравець О.О.
Дата ухвалення: 2014-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
----------------------
У Х В А Л А

10 грудня 2014 р.м.ОдесаСправа № 821/2386/14

Категорія: 5.1.2 Головуючий в 1 інстанції:
Кузьменко Н.А.

Одеський апеляційний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді -Кравець О.О.судді
-Домусчі С.Д. судді -
Лук’янчук О.В.розглянувши в порядку
письмового провадження апеляційну
скаргу Товариства з обмеженою
відповідальністю "Рест" на постанову
Херсонського окружного
адміністративного суду від 23.10.2014 р. по
справі за адміністративним позовом
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
Херсонській області до Товариства з
обмеженою відповідальністю "Рест" про
вжиття заходів реагування під час
здійснення державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності,-

ВСТАНОВИВ:

09 липня 2014 року Управління Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у Херсонській області звернулося до
суду з позовом до Товариства з
обмеженою відповідальністю "Рест" та
просило вжити заходів реагування під
час здійснення державного нагляду (
контролю ) у сфері господарської
діяльності, а саме: застосувати до
культурно-розважального центру ТОВ
"Рест" захід реагування у вигляді
повного зупинення експлуатації
приміщення культурно - розважального
центру ТОВ "Рест" за адресою: м. Херсон,
проспект 200 років Херсона, буд.43-А, до
повного усунення порушень вимог
законодавства у сфері пожежної та
техногенної безпеки.

Ухвалою Херсонського окружного
адміністративного суду від 23 жовтня 2014
року було замінено позивача -
Управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Херсонській
області правонаступником - Головне
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Херсонській
області.

Постановою Херсонського окружного
адміністративного суду від 23 жовтня
2014 року позов був задоволений.

Не погоджуючись з постановою суду
представник відповідача подав
апеляційну скаргу, в якій вважає
вказану постанову прийнятою з
порушенням норм процесуального та
матеріального права, просив її
скасувати та прийняти нову , якою у
задоволенні позову відмовити.

Ухвалою Одеського апеляційного
адміністративного суду від 24 листопада
2014 року справу призначено до розгляду в
порядку письмового провадження.

Апеляційний суд, заслухавши
доповідача, вивчивши матеріали справи,
перевіривши законність і
обґрунтованість постанови суду першої
інстанції в межах доводів апеляційної
скарги, вважає, що вона не підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Спірні правовідносини врегульовані
Законом України "Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності", Кодексом
цивільного захисту України.

Судом першої інстанції встановлено, що
на підставі наказу №10 від 20 березня 2014
та посвідчення на перевірку №246 від 10
червня 2014 року в період з 11 год. 10 червня
2014 року по 11-30 год. 25 червня 2014 року
посадовою особою Суворовського
районного відділу м. Херсона УДСНС
України у Херсонській області
проведено планову перевірку території
та приміщення культурно-розважальний
центр ТОВ "Рест" за адресою: м. Херсон,
вул. 200 років Херсона, буд. 43-А на предмет
дотримання вимог законодавства у сфері
пожежної і техногенної безпеки,
цивільного захисту, контролю за
діяльністю аварійно-рятувальних служб.

За результатами перевірки складено
акт перевірки від 25 червня 2014 року № 237,
який підписано без заперечень
директором ТОВ "Рест" Чуріковим О.В.

Висновком акту перевірки є численні
порушення (8 порушень) вимог
законодавства у сфері пожежної і
техногенної безпеки, цивільного
захисту, контролю за діяльністю
аварійно-рятувальних служб.

На підставі акту перевірки позивачем
видано припис про усунення порушень
вимог законодавства у сфері пожежної,
техногенної безпеки, цивільного
захисту від 25 червня 2014 року. Припис
містить 9 порушень та п.10 "Надати до
Суворовського районного відділу м.
Херсона план-заходів по виконанню
даного припису строк виконання 10 липня
2014 року".

Відповідач в якості усунення виявлених
порушень позивачу 22 вересня 2014 року та
23 жовтня 2014 року надав копії
відповідних документів.

За результатами перевірки виконання
даного припису міститься запис "п.1,3,7
припису не виконано 08 жовтня 2014 року,
начальник сектора ПБ відділу
запобігання НС УДСНС України у
Херсонській області Є.В. Фесенко
(підпис) та представник ТОВ "Рест" К.С.
Доценко (підпис)". Перевірка виконання
вимог п.1,3,7 припису не проводилась, що
не заперечується сторонами.

Суд апеляційної інстанції
погоджується з висновком суду першої
інстанції стосовно задоволення
позовних вимог Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Херсонській
області з огляду на наступне:

Відповідно до п.5,7,9,11,12 ст.4 Закону
України від 05.04.2007, № 877-V «Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності» повне
або часткове зупинення виробництва
(виготовлення) або реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг допускається за постановою
адміністративного суду, ухваленою за
результатами розгляду позову органу
державного нагляду (контролю) щодо
застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування,
передбачених законом, допускається за
вмотивованим письмовим рішенням
керівника органу державного нагляду
(контролю) чи його заступника, а у
випадках, передбачених законом, - із
наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом.

Якщо законом передбачено, що
обґрунтованість вжиття органом
державного нагляду (контролю) заходів
реагування має бути підтверджена
судом, орган державного нагляду
(контролю) звертається до
адміністративного суду з
адміністративним позовом не пізніше
наступного робочого дня з дня видання
(прийняття) відповідного розпорядчого
документа.

Заходи реагування, обґрунтованість
яких має бути підтверджена
адміністративним судом, не
застосовуються, а відповідний
розпорядчий документ підлягає
негайному скасуванню органом
державного нагляду (контролю) у разі,
якщо:

1) орган державного нагляду (контролю) в
установлений цим Законом строк не
звернувся до адміністративного суду з
відповідним позовом;

2) позовну заяву повернено органу
державного нагляду (контролю) ухвалою
адміністративного суду, і така ухвала
набрала законної сили;

3) адміністративний суд ухвалив
постанову, якою відмовив органу
державного нагляду (контролю) у
підтвердженні обґрунтованості вжиття
заходів реагування, або постанову про
відсутність підстав для вжиття таких
заходів, і така постанова набрала
законної сили;

4) протягом 30 робочих днів з дня видання
(прийняття) відповідного розпорядчого
документа про вжиття заходів
реагування їх обґрунтованість не буде
підтверджено постановою
адміністративного суду, що набрала
законної сили.

Застосовані адміністративним судом
заходи реагування за позовом органу
державного нагляду (контролю), а також
вжиті органом державного нагляду
(контролю) заходи, обґрунтованість яких
підтверджена адміністративним судом,
скасовуються адміністративним судом у
порядку, встановленому процесуальним
законом.

У разі якщо норма закону чи іншого
нормативно-правового акта, виданого
відповідно до закону, припускає
неоднозначне тлумачення прав і
обов'язків суб'єкта господарювання або
органу державного нагляду (контролю) та
його посадових осіб, рішення
приймається на користь суб'єкта
господарювання.

Невиконання приписів, розпоряджень та
інших розпорядчих документів органу
державного нагляду (контролю) тягне за
собою застосування штрафних санкцій до
суб'єкта господарювання згідно із
законом.

Плановий чи позаплановий захід повинен
здійснюватися у присутності керівника
або його заступника, або уповноваженої
особи суб'єкта господарювання.

Перед початком здійснення державного
нагляду (контролю) посадова особа
органу державного нагляду (контролю)
вносить запис до відповідного журналу
суб'єкта господарювання (за його
наявності).

Відповідно до ч.1,4 ст.5 Закону України №
877-V планові заходи здійснюються
відповідно до річних або квартальних
планів, які затверджуються органом
державного нагляду (контролю) до 1
грудня року, що передує плановому, або
до 25 числа останнього місяця кварталу,
що передує плановому, але суб'єкт
господарювання має право не допускати
посадову особу органу державного
нагляду (контролю) до здійснення
планового заходу в разі неодержання
повідомлення про здійснення планового
заходу.

Згідно ст.7 Закону України № 877-V для
здійснення планового або
позапланового заходу орган державного
нагляду (контролю) видає наказ, який має
містити найменування суб'єкта
господарювання, щодо якого буде
здійснюватися захід, та предмет
перевірки.

На підставі наказу оформляється
посвідчення (направлення) на
проведення заходу, яке підписується
керівником або заступником керівника
органу державного нагляду (контролю)
(із зазначенням прізвища, ім'я та по
батькові) і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на
проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного
нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб'єкта господарювання
та/або його відокремленого підрозділу
або прізвище, ім'я та по батькові
фізичної особи - підприємця, щодо
діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб'єкта
господарювання та/або його
відокремленого підрозділу, щодо
діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу, на виконання якого
здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть
участь у здійсненні заходу, із
зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та
по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія,
обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення
попереднього заходу (тип заходу і строк
його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише
протягом зазначеного в ньому строку
здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу
посадові особи органу державного
нагляду (контролю) зобов'язані
пред'явити керівнику суб'єкта
господарювання або уповноваженій ним
особі посвідчення (направлення) та
службове посвідчення, що засвідчує
посадову особу органу державного
нагляду (контролю), і надати суб'єкту
господарювання копію посвідчення
(направлення).

Посадова особа органу державного
нагляду (контролю) без посвідчення
(направлення) на здійснення заходу та
службового посвідчення не має права
здійснювати державний нагляд
(контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не
допускати посадових осіб органу
державного нагляду (контролю) до
здійснення заходу, якщо вони не
пред'явили документів, передбачених
цією статтею.

За результатами здійснення планового
або позапланового заходу посадова
особа органу державного нагляду
(контролю), у разі виявлення порушень
вимог законодавства, складає акт, який
повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія,
обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного
нагляду (контролю), а також посаду,
прізвище, ім'я та по батькові посадової
особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або
прізвище, ім'я та по батькові фізичної
особи - підприємця, щодо діяльності
яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного
нагляду (контролю) зазначає в акті стан
виконання вимог законодавства
суб'єктом господарювання, а в разі
невиконання - детальний опис
виявленого порушення з посиланням на
відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два
примірники акта підписуються
посадовими особами органу державного
нагляду (контролю), які здійснювали
захід, та суб'єктом господарювання або
уповноваженою ним особою, якщо інше не
передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не
погоджується з актом, він підписує акт
із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання
щодо здійснення державного нагляду
(контролю) є невід'ємною частиною акта
органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання
підписати акт посадова особа органу
державного нагляду (контролю) вносить
до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається
суб'єкту господарювання або
уповноваженій ним особі, а другий -
зберігається в органі державного
нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за
результатами здійснення заходу, в ході
якого виявлено порушення вимог
законодавства, орган державного
нагляду (контролю) за наявності підстав
для повного або часткового зупинення
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг звертається у порядку та строки,
встановлені законом, з відповідним
позовом до адміністративного суду. У
разі необхідності вжиття інших заходів
реагування орган державного нагляду
(контролю) протягом п'яти робочих днів з
дня завершення здійснення заходу
державного нагляду (контролю) складає
припис, розпорядження, інший
розпорядчий документ щодо усунення
порушень, виявлених під час здійснення
заходу, а у випадках, передбачених
законом, також звертається у порядку та
строки, встановлені законом, до
адміністративного суду з позовом щодо
підтвердження обґрунтованості вжиття
до суб'єкта господарювання заходів
реагування, передбачених відповідним
розпорядчим документом.

Припис - обов'язкова для виконання у
визначені строки письмова вимога
посадової особи органу державного
нагляду (контролю) суб'єкту
господарювання щодо усунення порушень
вимог законодавства. Припис не
передбачає застосування санкцій щодо
суб'єкта господарювання. Припис
видається та підписується посадовою
особою органу державного нагляду
(контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядження або інший розпорядчий
документ органу державного нагляду
(контролю) - обов'язкове для виконання
письмове рішення органу державного
нагляду (контролю) щодо усунення
виявлених порушень у визначені строки.
Розпорядження видається та
підписується керівником органу
державного нагляду (контролю) або його
заступником.

Розпорядження може передбачати
застосування до суб'єкта
господарювання санкцій, передбачених
законом.

Розпорядчий документ органу
державного нагляду (контролю) щодо
усунення порушень, виявлених під час
здійснення заходу, повинен містити
такі відомості:

дату складення;

тип заходу (плановий чи позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія,
обстеження, огляд тощо);

термін усунення порушень;

найменування органу державного
нагляду (контролю), а також посаду,
прізвище, ім'я та по батькові посадової
особи, яка здійснила захід;

найменування та місцезнаходження
суб'єкта господарювання, а також
прізвище, ім'я та по батькові його
керівника чи уповноваженої ним особи
або прізвище, ім'я та по батькові
фізичної особи - підприємця, щодо
діяльності яких здійснювався захід;

прізвище, ім'я та по батькові інших
осіб, які взяли участь у здійсненні
заходу.

Розпорядчий документ органу
державного нагляду (контролю) щодо
усунення порушень складається у двох
примірниках: один примірник не пізніше
п'яти робочих днів з дня складення акта
надається суб'єкту господарювання чи
уповноваженій ним особі для виконання,
а другий примірник з підписом суб'єкта
господарювання або уповноваженої ним
особи щодо погоджених термінів
усунення порушень вимог законодавства
залишається в органі державного
нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання
або уповноваженої ним особи від
отримання розпорядчого документа щодо
усунення порушень вимог законодавства
він направляється рекомендованим
листом, а на копії розпорядчого
документа, який залишається в органі
державного нагляду (контролю),
проставляються відповідний вихідний
номер і дата направлення.

Розпорядчі документи щодо усунення
порушень вимог законодавства можуть
бути оскаржені до відповідного
центрального органу виконавчої влади
або суду в установленому законом
порядку.

У разі якщо обґрунтованість заходів
реагування, зазначених у розпорядчих
документах щодо усунення порушень,
виявлених під час здійснення заходів
державного нагляду (контролю),
відповідно до закону має бути
підтверджена адміністративним судом,
зазначені в таких документах строки
усунення виявлених порушень,
застосування до суб'єкта
господарювання санкцій обраховуються
з дня набрання законної сили
постановою адміністративного суду про
підтвердження обґрунтованості вжиття
заходів реагування.

Згідно ч.1,2 ст.68 КЦЗ України посадові
особи центрального органу виконавчої
влади, який здійснює державний нагляду
сфері техногенної та пожежної безпеки,
у разі порушення вимог законодавства з
питань техногенної та пожежної
безпеки, у тому числі невиконання їх
законних вимог, зобов'язані
застосовувати санкції, визначені
законом. У разі встановлення порушення
вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, що
створює загрозу життю та здоров'ю
людей, посадові особи центрального
органу виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сферах техногенної
та пожежної безпеки, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації будівель,
споруд, окремих приміщень, випуску та
реалізації пожежо-небезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту у порядку,
встановленому законом.

Повне або часткове зупинення роботи
підприємств, об'єктів, окремих
виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.

Згідно ст.69 КЦЗ України посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у сфері
техногенної та пожежної безпеки, у
межах своїх повноважень видають
відповідно приписи, розпорядження чи
постанови:

1) з питань пожежної безпеки у разі:

а) недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;

б) порушення вимог пожежної безпеки,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час будівництва
приміщень, будівель та споруд
виробничого призначення;

в) випуску і реалізації
вибухопожежонебезпечної продукції та
продукції протипожежного призначення
з відхиленням від стандартів чи
технічних умов або без даних щодо
відповідності такої продукції вимогам
пожежної безпеки;

2) з питань техногенної безпеки у разі:

а) невиконання вимог законодавчих та
інших нормативно-правових актів з
питань техногенної безпеки;

б) відсутності
організаційно-розпорядчих документів
щодо здійснення заходів з питань
техногенної безпеки, які передбачені
для суб'єкта господарювання;

в) непроведення в установленому
порядку навчання персоналу суб'єкта
господарювання діям у разі виникнення
аварійних ситуацій та аварій;

г) нездійснення заходів щодо захисту
персоналу від шкідливого впливу
надзвичайних ситуацій;

ґ) непроведення ідентифікації та
паспортизації потенційно небезпечного
об'єкта;

д) відсутності декларації безпеки
об'єкта підвищеної небезпеки;

є) відсутності на виробництвах, на яких
застосовуються небезпечні речовини,
паспортів (формулярів) на обладнання та
апаратуру або систем із забезпечення
їх безперебійної (безаварійної) роботи;

є) невідповідності кількості
промислових засобів індивідуального
захисту органів дихання від
небезпечних хімічних речовин нормам
забезпечення ними працівників суб'єкта
господарювання, їх непридатності або
відсутності, а також у разі порушення
порядку зберігання таких засобів;

ж) порушення правил поводження з
небезпечними речовинами;

з) відсутності плану локалізації і
ліквідації наслідків аварій на об'єкті
підвищеної небезпеки, а також
відсутності розроблених відповідно до
цього плану спеціальних заходів
протиаварійного захисту;

и) відсутності об'єктових матеріальних
резервів для запобігання та ліквідації
наслідків надзвичайних ситуацій або
невідповідності їх затвердженим
номенклатурам та обсягам;

і) відсутності або непридатності до
використання засобів індивідуального
захисту в осіб, які здійснюють
обслуговування потенційно небезпечних
об'єктів або об'єктів підвищеної
небезпеки, а також в осіб, участь яких у
ліквідації наслідків надзвичайної
ситуації передбачена планом
локалізації і ліквідації наслідків
аварій;

ї) відсутності або несправності на
об'єкті підвищеної небезпеки
автоматизованої системи раннього
виявлення надзвичайних ситуацій та
оповіщення;

й) відсутності на об'єкті підвищеної
небезпеки диспетчерської служби або її
неготовності до виконання покладених
на неї завдань через відсутність
відповідних документів, приладів,
обладнання або засобів
індивідуального захисту;

к) неготовності до використання за
призначенням аварійно-рятувальної
техніки, а також обладнання,
призначеного для забезпечення безпеки
суб'єктів господарювання;

л) неготовності осіб, які обслуговують
потенційно небезпечні об'єкти та
об'єкти підвищеної небезпеки, а також
осіб, участь яких у ліквідації
наслідків надзвичайної ситуації
передбачена планом локалізації та
ліквідації наслідків аварій до дій із
запобігання та ліквідації наслідків
надзвичайної ситуації;

м) відсутності на об'єкті підвищеної
небезпеки угоди про страхування
цивільної відповідальності суб'єктів
господарювання за шкоду, яку може бути
заподіяно третім особам та їхньому
майну, іншим юридичним особам
унаслідок надзвичайної ситуації, що
спричинена пожежею, аварією,
катастрофою або небезпечною подією;

н) порушення правил транспортування
небезпечних речовин трубопровідним
транспортом та порядку їх перевезення
транспортними засобами;

о) проведення робіт з будівництва
будинків та споруд, розміщення інших
небезпечних об'єктів, інженерних і
транспортних комунікацій, які
порушують встановлений законодавством
з питань техногенної безпеки порядок
їх проведення або проведення яких
створює загрозу безпеці населення,
суб'єктам господарювання, обладнанню
та майну, що в них перебувають.

Згідно ст.70 КЦЗ України підставою для
звернення центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, об'єктів,
окремих виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час будівництва
приміщень, будівель та споруд
виробничого призначення;

3) випуск і реалізація
вибухопожежонебезпечної продукції та
продукції протипожежного призначення
з відхиленням від стандартів чи
технічних умов або без даних щодо
відповідності такої продукції вимогам
пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту
персоналу від шкідливого впливу
ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких
застосовуються небезпечні речовини,
паспортів (формулярів) на обладнання та
апаратуру або систем із забезпечення
їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів
індивідуального захисту органів
дихання від небезпечних хімічних
речовин нормам забезпечення ними
працівників суб'єкта господарювання,
їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з
небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до
використання засобів індивідуального
захисту в осіб, які здійснюють
обслуговування потенційно небезпечних
об'єктів або об'єктів підвищеної
небезпеки, а також в осіб, участь яких у
ліквідації наслідків надзвичайної
ситуації передбачена планом
локалізації і ліквідації наслідків
аварій;

9) відсутність на об'єкті підвищеної
небезпеки диспетчерської служби або її
неготовність до виконання покладених
на неї завдань, у тому числі через
відсутність відповідних документів,
приладів, обладнання або засобів
індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за
призначенням аварійно-рятувальної
техніки, засобів цивільного захисту, а
також обладнання, призначеного для
забезпечення безпеки суб'єктів
господарювання;

11) проведення робіт з будівництва
будинків та споруд, розміщення інших
небезпечних об'єктів, інженерних і
транспортних комунікацій, які
порушують встановлений законодавством
з питань техногенної безпеки порядок
їх проведення або проведення яких
створює загрозу безпеці населення,
суб'єктам господарювання, обладнанню
та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи
підприємств, об'єктів, окремих
виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.

08.12.2014 року ТОВ «Рест» до
апеляційного суду був наданий акт
перевірки Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Херсонській
області від 04 грудня 2014 року № 95 ,в
якому не зазначено жодних порушень
вимог законодавства у сферах пожежної
і техногенної безпеки, а також надано
копію припису в якому зазначено про
відсутність порушень пунктів 1,3,7, які
були вказані в приписі від 25.06.2014 року.

Апеляційний суд погоджується із
висновком суду 1-ої інстанції ,щодо
наявності підстав для задоволення
позову , так як відповідачем було
усунуто всі недоліки, вказані в акті
перевірки від 25.06.2014 року, наявність
яких була доведена під час судового
розгляду , вже після прийняття
постанови судом 1-ої інстанції ,що
свідчить про наявність підстав для
звернення до суду 1-ої інстанції із
заявою відповідно до вимог ч.12 ст.183-2
КАС України та не є підставою для
апеляційного оскарження .

Апеляційний суд вважає, що судом першої
інстанції правильно застосовані норми
матеріального та процесуального права,
вірно встановлено фактичні обставини
справи та дана правова оцінка,
постановлене рішення суду першої
інстанції викладена достатньо повно,
висновки обґрунтовані з посиланням на
конкретні норми законів України та
відповідає чинному законодавству.

Доводи апеляційної скарги висновків
суду не спростовують, оскільки
ґрунтуються на невірному трактуванні
позивачем фактичних обставин і норм
матеріального права.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 198 КАС України,
за наслідками розгляду апеляційної
скарги на постанову суду першої
інстанції суд апеляційної інстанції
має право залишити апеляційну скаргу
без задоволення, а постанову суду - без
змін.

Згідно з ч.2 ст.200 КАС України (в редакції
на момент вчинення процесуальної дії)
не може бути скасовано правильне по
суті рішення суду з одних лише
формальних міркувань.

Таким чином , апеляційний суд доходить
до висновку, що не має підстав в межах
доводів апеляційної скарги для
скасування чи зміни постанови суду
1-ої інстанції .

Керуючись ст.183-2, ч.1 ст. 195, ст.197, п.1 ч.1.
ст.198, 200, п.1 ч.1 ст. 205,ст. 206, ч. 6 ст. 254 КАС
України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Товариства з
обмеженою відповідальністю "Рест"
залишити без задоволення, а постанову
Херсонського окружного
адміністративного суду від 23.10.2014 р. -
без змін.

Ухвала апеляційного адміністративного
суду набирає законної сили після її
прийняття,є остаточною та не підлягає
оскарженню у касаційному порядку.

Головуючий суддя
Кравець О.О.

Суддя
Домусчі С.Д.

Суддя
Лук'янчук О.В.