Справа № 826/17042/14
Суддя: Кротюк О.В.
Дата ухвалення: 2014-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
в порядку письмового провадження
За позовомОСОБА_1доГолови Верховної
Ради України Гройсмана Володимира
Борисовичапро визнання протиправною
бездіяльності, зобов'язання вчинити
Суддя: Кротюк О.В.
Обставини справи:
До Окружного адміністративного суду
міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом
до Голови Верховної Ради України
Турчинова Олександра Валентиновича (у
судовому засіданні 08.12.2014 судом
ухвалено замінити відповідача на
правонаступника - Голову Верховної
Ради України Гройсмана Володимира
Борисовича) про визнання протиправною
бездіяльності відповідача, яка полягає
у непідписанні та неподанні Президенту
України ухваленого Верховною Радою
України 16 вересня 2014 року Закону
України «Про недопущення
переслідування та покарання
осіб-учасників подій на території
Донецької та Луганської областей»
(законопроект №5082 від 16.09.2014) та
зобов'язання відповідача підписати і
подати Президенту України ухвалений
Верховною Радою України 16 вересня 2014
року Закон України «Про недопущення
слідування та покарання осіб-учасників
подій на території Донецької та
Луганської областей» (законопроект
№5082 від 16.09.2014).
Представник відповідача проти позову
заперечив з підстав, викладених у
письмовому запереченні, долученому до
матеріалів справи.
В порядку частини 4 ст.122 КАС України
судом ухвалено про розгляд справи в
письмовому провадженні.
Розглянувши подані документи і
матеріали, заслухавши пояснення
представників сторін, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд міста Києва, -
ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні злочину
за ч.2 ст. 110 Кримінального кодексу
України, з приводу чого здійснюється
витязі з вказаного кримінального
провадження зазначено наступну фабулу:
міський голова м.Стаханова Луганської
області ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом
січня-липня 2014 року вживав активні дії,
спрямовані на антиконституційну зміну
меж території України шляхом
виокремлення Луганської області, а
також публічно закликав до зміни меж
16.09.2014 Верховною Радою України було
прийнято внесений Президентом України
Закон «Про недопущення переслідування
та покарання осіб - учасників подій на
території Донецької та Луганської
областей» №5082.
Також 16.09.2014 народними депутатами
України ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, ОСОБА_9 зареєстровано проект
постанови Верховної Ради України «Про
скасування рішення Верховної Ради
України про прийняття за основу та в
цілому проекту Закону України «Про
недопущення переслідування та
покарання осіб - учасників подій на
території Донецької та Луганської
областей». У пояснювальній записці до
вказаного проекту постанови зазначено
про те, що під час розгляду парламентом
проекту Закону України «Про
недопущення переслідування та
покарання осіб - учасників подій на
території Донецької та Луганської
областей» було допущено порушення
процедури його прийняття.
Аналізуючи вищевикладені обставини,
суд дійшов висновку про
необґрунтованість позовних вимог, з
урахуванням наступного.
Статтею 75 Конституції України
передбачено, що єдиним органом
законодавчої влади в Україні є
парламент - Верховна Рада України.
Відповідно до вимог ст. 83 Конституції
України, порядок роботи Верховної Ради
України встановлюється Конституцією
України та Регламентом Верховної Ради
Згідно з п.3 ч.2 ст.88 Конституції України,
Голова Верховної Ради України підписує
акти, прийняті Верховною Радою України.
Голова Верховної Ради України здійснює
повноваження, передбачені цією
Конституцією, у порядку, встановленому
Регламентом Верховної Ради України.
Регламент Верховної Ради України
затверджено Законом України від 10
лютого 2010 року N 1861-VI «Про Регламент
Верховної Ради України» (далі -
Регламент встановлює порядок
підготовки і проведення сесій
Верховної Ради, її засідань, формування
державних органів, визначає
законодавчу процедуру, процедуру
розгляду інших питань, віднесених до її
повноважень, та порядок здійснення
контрольних функцій Верховної Ради (ч.2
ст.1 Регламенту ВРУ).
Статтею 48 Регламенту ВРУ передбачено
Рішення Верховної Ради можуть бути
скасовані Верховною Радою до
підписання відповідного акта
Верховної Ради Головою Верховної Ради
України.

У разі порушення встановленої цим
Регламентом процедури при розгляді й
голосуванні проекту закону, постанови,
іншого акта Верховної Ради народний
депутат, інший суб'єкт права
законодавчої ініціативи чи його
представник можуть звернутися до
головуючого на пленарному засіданні із
заявою про порушення цього Регламенту
при розгляді й голосуванні питання.

Одночасно народний депутат, інший
суб'єкт права законодавчої ініціативи
вносить проект постанови Верховної
Ради про скасування рішення Верховної
Ради про прийняття закону, постанови чи
іншого акта Верховної Ради в цілому.

Голова Верховної Ради України або
Перший заступник чи заступник Голови
Верховної Ради України направляє
проект постанови Верховної Ради,
передбачений частиною шостою цієї
статті, в день його внесення комітету,
до предмета відання якого належать
питання регламенту, для попереднього
розгляду і внесення пропозицій.

Комітет, до предмета відання якого
належать питання регламенту, в
терміновому порядку, але не пізніш як
за три дні від дня одержання проекту
постанови Верховної Ради з урахуванням
календарного плану роботи сесії
Верховної Ради, готує висновок щодо
доцільності його прийняття чи
відхилення.

Після розгляду відповідного проекту
постанови Верховної Ради в комітеті, до
предмета відання якого належать
питання регламенту, Верховна Рада без
голосування про включення до порядку
денного розглядає його на пленарному
засіданні. Обговорення питання щодо
такого проекту постанови Верховної
Ради проводиться за скороченою
процедурою.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 130 Регламенту ВРУ,
Голова Верховної Ради України підписує
поданий на підпис закон не раніше двох
і не пізніше п'яти днів з дня його
подання, крім випадків, передбачених
цим Регламентом.

У разі виявлення порушень законодавчої
процедури, передбаченої цим
Регламентом, наслідком чого може бути
скасування результатів голосування, а
також у разі подання на підпис Голові
Верховної Ради України тексту закону,
не ідентичного тексту законопроекту,
прийнятого Верховною Радою, народний
депутат у дводенний строк може
письмово звернутися до Голови
Верховної Ради України з обґрунтованою
пропозицією про внесення уточнень до
прийнятого закону. У цьому разі Голова
Верховної Ради України не підписує
закон без розгляду зазначених
пропозицій Верховною Радою у порядку,
передбаченому цим Регламентом (стаття
48).

Як вбачається з листа завідувача
секретаріату Комітету з питань
Регламенту, депутатської етики та
забезпечення діяльності Верховної
Ради України за вих. № 04-34/9-483 від 21.11.2014,
у вказаному Комітеті на розгляді
знаходиться проект постанови
Верховної Ради України «Про скасування
рішення Верховної Ради України про
прийняття за основу та в цілому проекту
Закону України «Про недопущення
переслідування та покарання осіб -
учасників подій на території Донецької
та Луганської областей», внесеної
народними депутатами ОСОБА_5 та ін.,
проте він не розглядався.

Таким чином, зважаючи на те, що проект
постанови Верховної Ради України «Про
скасування рішення Верховної Ради
України про прийняття за основу та в
цілому проекту Закону України «Про
недопущення переслідування та
покарання осіб - учасників подій на
території Донецької та Луганської
областей», внесеної народними
депутатами ОСОБА_5 та ін. не розглянутий
в комітеті, до предмета відання якого
належать питання регламенту, та,
відповідно не розглянутий Верховною
Радою України на пленарному засіданні,
відповідач зобов'язаний не підписувати
Закон України «Про недопущення
переслідування та покарання осіб -
учасників подій на території Донецької
та Луганської областей» до настання
вказаних подій.

А відтак, ним не допущено протиправної
бездіяльності щодо непідписання та
неподання Президенту України такого
Закону, і відсутні підстави для
зобов'язання відповідача вчинити
зазначені дії.

Тому, позовні вимоги задоволенню не
підлягають.

Частиною 1 статті 9 КАС України
встановлено, що суд при вирішенні
справи керується принципом законності,
відповідно до якого органи державної
влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові і
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України,
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких грунтуються вимоги
та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідач, в силу положень частини 2
статті 71 КАС України, спростував
покликання позивача.

Позивач, в силу положень ч.1 ст.71 КАС
України, повинен довести ті обставини,
на яких ґрунтуються його вимоги, проте
всупереч вказаній нормі не довів суду
належними доказами наявність обставин,
що обґрунтовують його позовні вимоги.

Керуючись ст. 9, 71, 159, 163 КАС України,
Окружний адміністративний суд міста
Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного
позову відмовити.

Постанова може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів за правилами, встановленими ст. ст.
185-187 КАС України, шляхом подання через
суд першої інстанції апеляційної
скарги та набирає законної сили в
порядку та строки, передбачені статтею
254 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Суддя
О.В. Кротюк