Справа № 807/3689/14
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2014-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2014 рокум. Ужгород№ 807/3689/14

Суддя Закарпатського окружного
адміністративного суду Рейті С.І.,
розглянувши матеріали позовної заяви
Прокурора м. Ужгорода в інтересах
держави до Ужгородської міської ради,
третя особа - ПАТ "Закарпаттяобленерго",
про визнання протиправним та
скасування рішення частково, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор м. Ужгорода звернувся до
Закарпатського окружного
адміністративного суду з позовом в
інтересах держави до Ужгородської
міської ради, третя особа - ПАТ
"Закарпаттяобленерго", яким просить
визнати протиправним та скасувати
пункти 2.24 - 2.28 рішення Ужгородської
міської ради "Про надання та відмову у
наданні дозволів на розробку проектів
землеустрою щодо відведення земельних
ділянок" від 11 липня 2014 року за № 1362.

Ухвалою від 2 грудня 2014 року позовну
заяву прокурора м. Ужгорода залишено
без руху, у відповідності до ч. 1 ст. 108
КАС України, та надано строк для
усунення недоліків позовної заяви
(шляхом надання суду доказів
відсутності органу, уповноваженого
державою (що здійснює відповідні
функції у спірних відносинах) чи
доказів неможливості виконання ним
своїх функцій та/або відсутності
повноважень), визначення такого органу
взагалі (територіальний орган
Держсільгоспінспекції чи
енергопідприємство за територіальним
розташуванням спірних земель),
визначення статусу прокурора при
зверненні до суду (позивач у справі чи
представник в інтересах держави, що
пов'язані з необхідністю захисту права
державного органу чи підприємства, до
компетенції якого відносяться функції
у спірних правовідносинах),
обґрунтування порушень інтересів
держави у спірних правовідносинах) до 15
грудня 2014 року.

15 грудня 2014 року до суду надано лист
прокуратури м. Ужгорода від 12.12.2014 року
за № 74-8784вих., яким вказує на наступне:
твердження суд про необхідність подачі
доказів подання та відхилення такого є
хибним; в позовній заяві зазначено
звернення до суду в інтересах держави,
що є безпосередньою функцією органів
прокуратури; не погоджується з
твердженням суду щодо залишення без
руху в зв'язку з відсутністю в позовній
заяві інформації про зміст порушень
інтересів держави та наявності чи
відсутності органу, уповноваженого
державою здійснювати відповідні
функції у спірних правовідносинах;
вказує про відсутність повноважень
Держсільгоспінспекції на звернення до
суду про визнання недійсними рішень
органу місцевого самоврядування,
тобто, законодавством визначений орган
уповноважений державою здійснювати
контроль за використанням та охороною
земель, у якого відсутні повноваження
на звернення до суду, в зв'язку з чим
прокурор звернувся в якості позивача в
інтересах держави без визначення
такого органу.

Як вбачається з позовної заяви
прокурор звернувся до суду одночасно
як позивач та з позовом в інтересах
держави, мотивуючи відсутність у
Держсільгоспінспекції у Закарпатській
області (як органу уповноваженого
державою здійснювати контроль за
використанням та охороною земель) на
звернення до суду, про що суд зазначає
наступне:

Наказом Міністерства аграрної
політики України від 23.12.2011 року за № 770
затверджено Положення про державну
інспекцію сільського господарства в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі та цим
Положенням передбачено, що
Держсільгоспінспекція та її посадові
особи в межах своїх повноважень мають
право, зокрема, давати обов'язкові для
виконання приписи (розпорядження), а
також подавати в установленому
законодавством порядку до відповідних
органів матеріали перевірок для
притягнення винних осіб до
відповідальності (в тому числі, до
органів прокуратури - про подання
позову до суду щодо відшкодування
втрат сільськогосподарського і
лісогосподарського виробництва, а
також повернення самовільно чи
тимчасово зайнятих земельних ділянок,
строк користування якими закінчився
(п.6.3 цього Положення) та надання актів
та інших матеріалів про діяння, в яких
вбачаються ознаки злочину (п.6.5 цього
Положення), відтак, вказаним Положенням
передбачена як компетенція
територіальних органів
Держсільгоспінспекцій, так і визначено
повноваження органів прокуратури у
сфері державного нагляду в частині
перевірки Держсільгоспінспекцією
дотримання вимог земельного
законодавства.

Суд констатує, що позовною заявою
ставиться вимога про скасування
рішення органу місцевого
самоврядування з підстав порушення
інтересів держави при його прийнятті в
особі Держсільгоспінспекції в
Закарпатській області (яка здійснює
державний контроль за використанням та
охороною земель, однак, не наділена
повноваженнями для звернення до суду),
при цьому, в матеріалах справи
відсутні будь - які докази здійснення
Держсільгоспінспекцією своїх
повноважень щодо здійснення контролю
(проведення перевірки, внесення
приписів чи розпоряджень, подання
матеріалів до правоохоронних органів
для притягнення їх до
відповідальності), з чого вбачається
відсутність такого контролю з боку
Дежсільгоспінспекції в Закарпатській
області та, в зв'язку з відсутністю
такого, відсутність порушених прав.

При цьому, згідно тексту позовної
заяви, прокурор звернувся до суду з
позовом посилаючись на ту обставину, що
при прийнятті оскарженого рішення
допущено порушення Правил охорони
електричних мереж (затверджених
постановою Кабінету Міністрів України
від 04.03.1997 року за № 209), однак, згідно п.
23 цих Правил - контроль за виконанням
цих Правил здійснюють
енергопідприємства, відтак, вказаними
Правилами не передбачено повноважень
інших органів по здійсненню контролю
за дотриманням норм Правил охорони
електричних мереж, в тому числі, не
передбачено таких повноважень
територіальними органами
Держсільгоспінспекції.

Відповідно до абзацу другого ч. 2 ст. 60
КАС України прокурор, який звертається
до адміністративного суду в інтересах
держави, в позовній заяві (поданні)
самостійно визначає, в чому полягає
порушення інтересів держави, та
обґрунтовує необхідність їх захисту, а
також зазначає орган, уповноважений
державою здійснювати відповідні
функції у спірних відносинах.

Виходячи з наведеного,
Держсільгоспінспекція у Закарпатській
області не є органом, уповноваженим
державою здійснювати функції у спірних
відносинах (оскільки рішення органу
місцевого самоврядування оскаржується
з підстав порушення Правил охорони
електричних мереж, Правилами не
передбачено повноважень органів
Держсільгоспінспекції за дотриманням
норм вказаних Правил та контроль за
дотриманням таких покладено на
енергопідприємства), в зв'язку з чим
органом, уповноваженим державою
здійснювати відповідні функції у
спірних відносинах є ПАТ
"Закарпаттяобленерго" (зазначене в
позовній заяві як третя особа), а не
Держсільгоспінспекція у Закарпатській
області.

Таким чином, діючими нормативно -
правовими актами визначений орган, що
уповноважений здійснювати контроль за
дотриманням норм Правил охорони
електричних мереж, який покладено на
енергопідприємства, в зв'язку з чим
посилання прокурора на відсутність
такого не заслуговує на увагу, як і
посилання на відсутність повноважень
на звернення до суду у
Держсільгоспінспекції у Закарпатській
області (в зв'язку з відсутністю
порушених прав Держсільгоспінспекції
прийняттям оскарженого рішення з
підстав порушення при його прийнятті
норм Правил охорони електричних
мереж).

Судом відхиляється посилання
прокурора на хибність висновку про
необхідність подачі доказів подання та
його відхилення чи не розгляду,
оскільки ст. 21 Закону України "Про
прокуратуру" передбачено, що у разі
відхилення подання або ухилення від
його розгляду прокурор може звернутися
з заявою до суду, та в такому разі
прокурор звертається до суду як
самостійний позивач (оскільки в такому
випадку порушено його права, що
пов'язані з відхиленням чи не розглядом
подання), а не з позовом в інтересах
держави (що, в свою чергу, передбачає
визначення ним органу, уповноваженого
державою здійснювати відповідні
функції у спірних відносинах).

Таким чином, при зверненні до суду з
позовом прокурор м. Ужгорода одночасно
звернувся до суду з позовом як
самостійний позивач (мотивуючи таке
звернення відсутністю у
Держсільгоспінспекції повноважень на
звернення до суду) та в інтересах
держави (не вказуючи при цьому орган,
уповноважений державою на здійснення
контролюючих функцій у спірних
відносинах, хоча самостійно визначає
такі за Держсільгоспінспекцією в
Закарпатській області, при цьому,
згідно діючих Правил охорони
електричних мереж - контроль за
дотриманням таких покладено на
енергопідприємства, тобто, у
Держсільгоспінспекції відсутні не
тільки повноваження для звернення до
суду, але відсутні і повноваження
контролю, оскільки органом,
уповноваженим державою здійснювати
відповідні функції у спірних
відносинах є ПАТ
"Закарпаттяобленерго", а не
Держсільгоспінспекція у Закарпатській
області).

Згідно положень ч. 2 ст. 60 КАС України, у
разі відсутності такого органу або
відсутності у нього повноважень щодо
звернення до адміністративного суду
прокурор зазначає про це в позовній
заяві і в такому разі прокурор набуває
статусу позивача. З наведеного
вбачається, що прокурор звертається до
суду з позовом як самостійний позивач
виключно у випадку відсутності органу
або відсутності у органу повноважень
щодо звернення до адміністративного
суду (або при відхиленні чи не розгляду
подання прокурора), при цьому, при
зверненні до суду прокурором не вірно
визначений орган, уповноважений
державою на здійснення контролюючих
функцій у спірних відносинах, крім
того, виходячи з положень ст. 60 КАС
України, одночасне звернення прокурора
до суду з позовом як самостійного
позивача та з позовом в інтересах
держави не допускається (оскільки
мітить різні правові підстави для
звернення прокурора з позовом до суду).

Пунктом 5 наказу Генеральної
прокуратури України "Про організацію
роботи органів прокуратури щодо
представництва інтересів громадянина
або держави в суді та їх захисту при
виконанні судових рішень" від 28.11.2012
року за № 6гн встановлено, що під час
застосування представницьких
повноважень не допускати підміни
органів державної влади, органів
місцевого самоврядування та
державного нагляду (контролю), а також
інших органів, яким законом надано
право захищати інтереси громадян та
держави в суді.

Виходячи з наведеного, недоліки
позовної заяви (надання суду доказів
відсутності органу, уповноваженого
державою (що здійснює відповідні
функції у спірних відносинах) чи
доказів неможливості виконання ним
своїх функцій та/або відсутності
повноважень), визначення такого органу
взагалі (територіальний орган
Держсільгоспінспекції чи
енергопідприємство за територіальним
розташуванням спірних земель),
визначення статусу прокурора при
зверненні до суду (позивач у справі чи
представник в інтересах держави, що
пов'язані з необхідністю захисту права
державного органу чи підприємства, до
компетенції якого відносяться функції
у спірних правовідносинах),
обґрунтування порушень інтересів
держави у спірних правовідносинах)
позивачем не усунуті.

Згідно п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України, позовна
заява повертається позивачеві, якщо
позивач не усунув недоліки позовної
заяви, яку залишено без руху. За
наведених обставин та у відповідності
до п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України, позовна
заява прокурора м. Ужгорода підлягає
поверненню.

Роз'яснити позивачу, що в силу ч.6 ст.108
КАС України, залишення позовної заяви
без руху або повернення позовної заяви
не позбавляють права повторного
звернення до адміністративного суду в
порядку, встановленому законом.

Керуючись п.1 ч.3 ст.108, ст.165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Прокурора м.
Ужгорода в інтересах держави до
Ужгородської міської ради, третя особа
- ПАТ "Закарпаттяобленерго", про
визнання протиправним та скасування
рішення частково - повернути
позивачеві.

2. Копію ухвали разом з позовною
заявою та усіма доданими до неї
матеріалами, невідкладно надіслати
особі, яка подала позовну заяву.

3. Ухвала набирає законної сили в
порядку, передбаченому ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, та може бути оскаржена до
Львівського апеляційного
адміністративного суду через
Закарпатський окружний
адміністративний суд в порядку і
строки, встановлені ст. 186 КАС України.
Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення ухвали, а
якщо ухвалу було постановлено без
виклику особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали
(копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції).

Суддя

С.І. Рейті