Справа № 804/9974/14
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2014-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

14 серпня 2014 р. Справа № 804/9974/14
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді -Рищенко А. Ю.,
розглянувши в порядку письмового
провадження у місті Дніпропетровську
адміністративну справу за позовом
Спеціалізованої державної податкової
інспекції з обслуговування великих
платників у м. Дніпропетровську
Міжрегіонального головного управління
Міндоходів до Публічного акціонерного
товариства «Трест Дніпродорбуд» про
стягнення податкового боргу, -

ВСТАНОВИВ:

15.07.2014 року до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду
звернулась Спеціалізована державна
податкова інспекція з обслуговування
великих платників у м.
Дніпропетровську Міжрегіонального
головного управління Міндоходів з
позовом до Публічного акціонерного
товариства «Трест Дніпродорбуд» про
стягнення податкового боргу.

Ухвалою суду від 17.07.2014 року було
відкрито провадження у справі та
призначено справу до судового
розгляду.

Свої позовні вимоги, з урахуванням
заяви про збільшення позовних вимог
від 14.08.2014 року, податковий орган
обґрунтовує тим, що станом на 12.08.2014
року за Публічним акціонерним
товариством «Трест Дніпродорбуд»
рахується податковий борг з орендної
плати за землю з юридичних осіб у
розмірі - 78047,42грн., в тому числі:
недоїмка у розмірі - 78047,42грн., пеня не
нараховувалась. Так, по особовому
рахунку підприємства по орендній платі
за землю з юридичних осіб переплати не
рахувалось.

Просить суд, з урахуванням заяви про
збільшення позовних вимог від 14.08.2014
року: стягнути з Публічного
акціонерного товариства «Трест
Дніпродорбуд» (код ЄДРПОУ - 03450005) на
користь Державного бюджету України за
рахунок коштів та готівки на рахунках у
банках платника податків суму
податкового боргу з орендної плати за
землю з юридичних осіб у розмірі
78047,42грн. (сімдесят вісім тисяч сорок
сім гривень сорок дві копійки).

У судове засідання сторони не
з'явились, належним чином були
повідомлені про час, дату та місце
розгляду справи.

Від представника позивача надійшла
письмова заява про розгляд справи без
його участі в порядку письмового
провадження. Представник відповідача у
судове засідання не з'явився, причини
неявки суду не повідомив.

У відповідності до положень ч.6 ст.128 КАС
України суд ухвалив рішення про
розгляд справи в порядку письмового
провадження.

Суд, вивчивши наявні у справі докази та
оцінивши їх у сукупності, вважає
необхідним задовольнити даний
адміністративний позов повністю з
наступних підстав.

Згідно до ч.1 ст. 67 Конституції України,
кожен зобов'язаний сплачувати податки
і збори в порядку і розмірах,
встановлених законом.

У відповідності до положень ст.41
Податкового кодексу України,
контролюючими органами є органи
доходів і зборів - центральний орган
виконавчої влади, що забезпечує
формування єдиної державної
податкової, державної митної політики
в частині адміністрування податків і
зборів, митних платежів та реалізує
державну податкову, державну митну
політику, забезпечує формування та
реалізацію державної політики з
адміністрування єдиного внеску,
забезпечує формування та реалізацію
державної політики у сфері боротьби з
правопорушеннями при застосуванні
податкового та митного законодавства,
а також законодавства з питань сплати
єдиного внеску (далі - центральний
орган виконавчої влади, що забезпечує
формування та реалізує державну
податкову і митну політику), його
територіальні органи.

У складі контролюючих органів діють
підрозділи податкової міліції.

Органами стягнення є виключно
контролюючі органи, уповноважені
здійснювати заходи щодо забезпечення
погашення податкового боргу та
недоїмки зі сплати єдиного внеску у
межах повноважень, а також державні
виконавці у межах своїх повноважень.
Стягнення податкового боргу та
недоїмки зі сплати єдиного внеску за
виконавчими написами нотаріусів не
дозволяється.

За ст.61 Податкового кодексу України
податковий контроль - це система
заходів, що вживаються контролюючими
органами з метою контролю правильності
нарахування, повноти і своєчасності
сплати податків і зборів, а також
дотримання законодавства з питань
регулювання обігу готівки, проведення
розрахункових та касових операцій,
патентування, ліцензування та іншого
законодавства, контроль за дотриманням
якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється
органами, зазначеними у статті 41 цього
Кодексу, в межах їх повноважень,
встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.36 Податкового кодексу
України податковим обов'язком
визнається обов'язок платника податку
обчислити, задекларувати та/або
сплатити суму податку та збору в
порядку і строки, визначені цим
Кодексом, законами з питань митної
справи.

Податковий обов'язок виникає у
платника за кожним податком та збором.

Податковий обов'язок є безумовним і
першочерговим стосовно інших
неподаткових обов'язків платника
податків, крім випадків, передбачених
законом.

Виконання податкового обов'язку може
здійснюватися платником податків
самостійно або за допомогою свого
представника чи податкового агента.

Відповідальність за невиконання або
неналежне виконання податкового
обов'язку несе платник податків, крім
випадків, визначених цим Кодексом або
законами з питань митної справи.

Відповідно до п.46.1 ст.46 Податкового
кодексу України податкова декларація,
розрахунок (далі - податкова
декларація) - документ, що подається
платником податків (у тому числі
відокремленим підрозділом у випадках,
визначених цим Кодексом) контролюючому
органу у строки, встановлені законом,
на підставі якого здійснюється
нарахування та/або сплата податкового
зобов'язання, чи документ, що свідчить
про суми доходу, нарахованого
(виплаченого) на користь платників
податків - фізичних осіб, суми
утриманого та/або сплаченого податку.

Згідно п.57.1 ст.57 Податкового кодексу
України платник податків зобов'язаний
самостійно сплатити суму податкового
зобов'язання, зазначену у поданій ним
податковій декларації, протягом 10
календарних днів, що настають за
останнім днем відповідного граничного
строку, передбаченого цим Кодексом для
подання податкової декларації, крім
випадків, встановлених цим Кодексом.

Податковий агент зобов'язаний сплатити
суму податкового зобов'язання (суму
нарахованого (утриманого) податку),
самостійно визначеного ним з доходу, що
виплачується на користь платника
податку - фізичної особи та за рахунок
такої виплати, у строки, передбачені
цим Кодексом.

Відповідно до пп.14.1.39 п.14.1 ст.14
Податкового кодексу України, грошове
зобов'язання платника податків - це
сума коштів, яку платник повинен
сплатити до відповідного бюджету як
податкове зобов'язання та/або штрафну
(фінансову) санкцію.

Аналіз матеріалів справи показує, що
відповідач є платником орендної плати
за землю з юридичних осіб та перебуває
на обліку в Спеціалізованій державній
податковій інспекції з обслуговування
великих платників у м.
Дніпропетровську Міжрегіонального
головного управління Міндоходів.

Так, у відповідності до положень ст.285,
п.286.2 ст.286 Податкового кодексу України
базовим податковим (звітним) періодом
для плати за землю є календарний рік.
Базовий податковий (звітний) рік
починається 1 січня і закінчується 31
грудня того ж року (для новостворених
підприємств та організацій, а також у
зв'язку із набуттям права власності
та/або користування на нові земельні
ділянки може бути меншим 12 місяців).

Платники плати за землю (крім фізичних
осіб) самостійно обчислюють суму
податку щороку станом на 1 січня і не
пізніше 20 лютого поточного року
подають відповідному контролюючому
органу за місцезнаходженням земельної
ділянки податкову декларацію на
поточний рік за формою, встановленою у
порядку, передбаченому статтею 46 цього
Кодексу, з розбивкою річної суми
рівними частками за місяцями. Подання
такої декларації звільняє від
обов'язку подання щомісячних
декларацій. При поданні першої
декларації (фактичного початку
діяльності як платника плати за землю)
разом з нею подається довідка (витяг)
про розмір нормативної грошової оцінки
земельної ділянки, а надалі така
довідка подається у разі затвердження
нової нормативної грошової оцінки
землі.

Відповідно до п.287.3 ст.287 Податкового
кодексу України податкове зобов'язання
щодо плати за землю, визначене у
податковій декларації на поточний рік,
сплачується рівними частками
власниками та землекористувачами
земельних ділянок за
місцезнаходженням земельної ділянки
за податковий період, який дорівнює
календарному місяцю, щомісяця протягом
30 календарних днів, що настають за
останнім календарним днем податкового
(звітного) місяця.

Згідно положень ст.288 Податкового
кодексу України підставою для
нарахування орендної плати за земельну
ділянку є договір оренди такої
земельної ділянки.

Органи виконавчої влади та органи
місцевого самоврядування, які
укладають договори оренди землі,
повинні до 1 лютого подавати
контролюючому органу за
місцезнаходженням земельної ділянки
переліки орендарів, з якими укладено
договори оренди землі на поточний рік,
та інформувати відповідний
контролюючий орган про укладення
нових, внесення змін до існуючих
договорів оренди землі та їх
розірвання до 1 числа місяця, що настає
за місяцем, у якому відбулися зазначені
зміни.

Платником орендної плати є орендар
земельної ділянки.

Об'єктом оподаткування є земельна
ділянка, надана в оренду.

Розмір та умови внесення орендної
плати встановлюються у договорі оренди
між орендодавцем (власником) і
орендарем.

Розмір орендної плати встановлюється у
договорі оренди, але річна сума
платежу:

не може бути меншою 3 відсотків
нормативної грошової оцінки;

не може перевищувати:

а) для земельних ділянок, наданих для
розміщення, будівництва,
обслуговування та експлуатації
об'єктів енергетики, які виробляють
електричну енергію з відновлюваних
джерел енергії, включаючи технологічну
інфраструктуру таких об'єктів
(виробничі приміщення, бази,
розподільчі пункти (пристрої),
електричні підстанції, електричні
мережі), - 3 відсотки нормативної
грошової оцінки;

б) для земельних ділянок, які
перебувають у державній або
комунальній власності та надані для
будівництва та/або експлуатації
аеродромів - чотирикратний розмір
земельного податку, що встановлюється
цим розділом;

в) для інших земельних ділянок, наданих
в оренду, - 12 відсотків нормативної
грошової оцінки;

може бути більшою граничного розміру
орендної плати, ніж зазначений у
підпункті 288.5.2, у разі визначення
орендаря на конкурентних засадах.

Плата за суборенду земельних ділянок
не може перевищувати орендної плати.

Податковий період, порядок обчислення
орендної плати, строк сплати та порядок
її зарахування до бюджетів
застосовується відповідно до вимог
статей 285-287 цього розділу.

З матеріалів справи вбачається, що між
відповідачем та податковою інспекцією
були укладені договори про
розстрочення грошових зобов'язань щодо
сплати орендної плати. Так, за
поясненнями позивача, по особовому
рахунку підприємства з 31.03.2014 року були
проведені такі нарахування: 28.04.2014 року
- на підставі договору про розстрочення
грошових зобов'язань від 28.02.2014 року №17
була нарахована чергова частка сплати
розстрочення на суму - 5726,42грн.; 28.04.2014
року - на підставі договору про
розстрочення грошових зобов'язань від
28.03.2014 року №22 нарахована чергова
частка сплати розстрочення на суму -
7232,10грн.; 30.04.2014 року - нарахована до
сплати за податковим розрахунком з
земельного податку від 13.02.2014 року
№ (по терміну сплати - 30.04.2014 року)
сума у розмірі - 14464,20грн.; 28.05.2014 року - на
підставі договору про розстрочення
грошових зобов'язань від 28.03.2014 року№22
була нарахована чергова частка сплати
розстрочення на суму - 7232,10грн.; 30.05.2014
року - нарахована до сплати за
податковим розрахунком з земельного
податку від 13.02.2014 року № (термін
сплати 30.05.2014 року) сума у розмірі -
14464,20грн.; 30.06.2014 року - нарахована до
сплати за податковим розрахунком з
земельного податку від 13.02.2014 року
№ (термін сплати 30.05.2014 року) сума
у розмірі - 14464,20грн. Загальна сума
податкового боргу Публічного
акціонерного товариства «Трест
Дніпродорбуд» з орендної плати за
землю з юридичних осіб становив станом
на 07.07.2014 року - 63583,22грн. Також додатково
позивач повідомив про те, що по
особовому рахунку підприємства 30.07.2014
року було проведено нарахування
поточних грошових зобов'язань за
податковим розрахунком від 13.02.2014 року
№ (термін сплати - 30.07.2014 року) в
сумі - 14464,20грн.

А при несплаті зобов'язання у
встановлений строк виникає податковий
борг, який згідно пп.14.1.175 п.14.1 ст.14
Податкового кодексу України становить
сума грошового зобов'язання (з
урахуванням штрафних санкцій у випадку
їх наявності), самостійно узгодженого
платником податків або узгодженого в
порядку оскарження, але не сплаченого у
встановлений цим Кодексом строк, а
також пеня, нарахована на суму такого
грошового зобов'язання.

Тому, станом на 12.08.2014 року податковий
борг відповідача зі сплати орендної
плати за землю з юридичних осіб
становить загалом суму у розмірі -
78047,42грн.

Положеннями ст.ст.58, 59 Податкового
кодексу України визначено, що у разі
коли сума грошового зобов'язання
платника податків, передбаченого
податковим або іншим законодавством,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи,
розраховується контролюючим органом
відповідно до статті 54 цього Кодексу
(крім декларування товарів,
передбаченого для громадян), або у разі
коли за результатами перевірки
контролюючий орган встановлює факт
невідповідності суми бюджетного
відшкодування сумі, заявленій у
податковій декларації, або зменшує
розмір задекларованого від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість, розрахованого платником
податків відповідно до розділу V цього
Кодексу, такий контролюючий орган
надсилає (вручає) платнику податків
податкове повідомлення-рішення.

Податкове повідомлення-рішення
містить підставу для такого
нарахування (зменшення) податкового
зобов'язання та/або зменшення
(збільшення) суми бюджетного
відшкодування та/або зменшення
від'ємного значення об'єкта
оподаткування податком на прибуток або
від'ємного значення суми податку на
додану вартість; посилання на норму
цього Кодексу та/або іншого закону,
контроль за виконанням якого покладено
на контролюючі органи, відповідно до
якої був зроблений розрахунок або
перерахунок грошових зобов'язань
платника податків; суму грошового
зобов'язання, що повинен сплатити
платник податку; суму зменшеного
(збільшеного) бюджетного відшкодування
та/або зменшення від'ємного значення
результатів господарської діяльності
або від'ємного значення суми податку на
додану вартість; граничні строки
сплати грошового зобов'язання та/або
строки виправлення платником податків
показників податкової звітності;
попередження про наслідки несплати
грошового зобов'язання або внесення
виправлень до показників податкової
звітності в установлений строк;
граничні строки, передбачені цим
Кодексом для оскарження податкового
повідомлення-рішення.

До податкового повідомлення-рішення
додається розрахунок податкового
зобов'язання та штрафних (фінансових)
санкцій.

У разі коли платник податків не сплачує
узгодженої суми грошового зобов'язання
в установлені законодавством строки,
орган державної податкової служби
надсилає (вручає) йому податкову вимогу
в порядку, визначеному для надсилання
(вручення) податкового
повідомлення-рішення.

Податкова вимога може не надсилатися,
якщо загальна сума податкового боргу
платника податків не перевищує одного
неоподатковуваного мінімуму доходів
громадян.

За нормою п.42.2 ст.42 Податкового кодексу
України документи вважаються належним
чином врученими, якщо вони були
надіслані за адресою
(місцезнаходженням, податковою
адресою) платника податків
рекомендованим листом з повідомленням
про вручення.

На виконання вищезазначених норм
Податкового кодексу України позивачем
була сформована та винесена податкова
вимога від 05.05.2014 року №58-25 на суму -
240637,88грн., в тому числі на суму
податкового боргу зі сплати орендної
плати за землю з юридичних осіб. Дана
податкова вимога була вручена
відповідачу - 07.05.2014 року, що
підтверджується відповідною відміткою
на корінці податкової вимоги, копія
якої є наявною в матеріалах справи.

Також з аналізу матеріалів справи
вбачається, що рішенням про
розстрочення податкового боргу
Міністерства доходів і зборів України
від 28.02.2014 року №15 Публічного
акціонерного товариства «Трест
Дніпродорбуд» було надано
розстрочення зі сплати податкового
боргу в сумі 11452,85грн., строком на 2
місяця до 28.04.2014 року. Крім того, між
позивачем та Публічним акціонерним
товариством «Трест Дніпродорбуд» було
укладено договір про розстрочення
податкового боргу від 28.02.2014 року №17,
відповідно до умов якого відповідачу
необхідно було сплатити розстрочені
суми податкового боргу у період з 28.03.2014
року по 28.04.2014 року по 5726,43грн. та
5726,42грн. відповідно. Рішенням про
розстрочення податкового боргу від
28.03.2014 року №19 відповідачу було надано
розстрочення зі сплати податкового
боргу в 14464,20грн., строком на 2 місяця до
30.05.2014 року. За договором про
розстрочення від 28.03.2014 року №22
Публічному акціонерному товариству
«Трест Дніпродорбуд» необхідно
сплатити розстрочені суми податкового
боргу у період з 28.04.2014 року по 28.05.2014
року по 7232,10грн. відповідно.

На підтвердження наявної суми
податкового боргу з орендної плати за
землю з юридичних осіб у розмірі -
78047,42грн., позивачем було надано суду
копію витягу з особового рахунку
Публічного акціонерного товариства
«Трест Дніпродорбуд», з якого
вбачається, що 03.07.2014 року було
скасовано розстрочку (відстрочку)
податкового боргу на підставі ст.100
Податкового кодексу України за
рішенням про скасування розстрочення
№1 від 03.07.2014 року по рішенню про
розстрочення (відстрочення) грошового
зобов'язання №17 від 28.02.2014 року; також
скасовано розстрочення (відстрочення)
на підставі ст.100 Податкового кодексу
України за рішенням про скасування
розстрочення №2 від 03.07.2014 року по
рішенню про розстрочення
(відстрочення) грошового зобов'язання
№22 від 28.03.2014 року. Проте, відповідачем
не здійснювались відповідні
розрахунки.

Отже, станом на момент судового
розгляду справи загальна сума
податкового боргу відповідача зі
сплати орендної плати за землю з
юридичних осіб становить - 78047,42грн.

Згідно п.95.2 ст.95 Податкового кодексу
України стягнення коштів та продаж
майна платника податків провадяться не
раніше ніж через 60 календарних днів з
дня надіслання (вручення) такому
платнику податкової вимоги.

За нормою пп.20.1.34 п.20.1 ст.20 Податкового
кодексу України контролюючі органи
мають право в тому числі звертатися до
суду щодо стягнення коштів платника
податків, який має податковий борг, з
рахунків у банках, що обслуговують
такого платника податків, на суму
податкового боргу або його частини.

Таким чином, враховуючи, що сума
податкового боргу Публічного
акціонерного товариства «Трест
Дніпродорбуд» у розмірі - 78047,42грн.,
залишається несплаченою, то суд
приходить до висновку щодо
правомірності позовних вимог
податкової інспекції, які підлягають
задоволенню повністю.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст.10, 12, 60, 86, 160, 161, 163 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов
Спеціалізованої державної податкової
інспекції з обслуговування великих
платників у м. Дніпропетровську
Міжрегіонального головного управління
Міндоходів до Публічного акціонерного
товариства «Трест Дніпродорбуд» про
стягнення податкового боргу -
задовольнити повністю.

Стягнути з Публічного акціонерного
товариства «Трест Дніпродорбуд» (код
ЄДРПОУ - 03450005) на користь Державного
бюджету України за рахунок коштів та
готівки на рахунках у банках платника
податків суму податкового боргу з
орендної плати за землю з юридичних
осіб у розмірі 78047,42грн. (сімдесят вісім
тисяч сорок сім гривень сорок дві
копійки).

Постанова суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду шляхом подачі
апеляційної скарги через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд протягом десяти
днів з дня її проголошення. У разі
відкладення виготовлення постанови в
повному обсязі, а також прийняття
постанови у письмовому провадженні
апеляційна скарга подається протягом
десяти днів з дня отримання копії
постанови. Якщо суб'єкт владних
повноважень у випадках та порядку,
передбачених частиною четвертою
статті 167 цього Кодексу, було
повідомлено про можливість отримання
копії постанови суду безпосередньо в
суді, то десятиденний строк на
апеляційне оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови.

Суддя
А.Ю.
Рищенко