Справа № 823/3668/13-а
Суддя: В.О. Гаврилюк
Дата ухвалення: 2014-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2014 року
справа № 823/3668/13-а

10 год. 40 хв.
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

секретар судового засідання -
Литвинчук В.М.,

за участю представників:

позивача - Півошенка П.О.,

відповідача - не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом товариства з обмеженою
відповідальністю "Атіква Естейт" до
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області про визнання
протиправними та скасування припису,
протоколу та постанови,

встановив:

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Атіква Естейт"
подало позов, в якому просить визнати
протиправними та скасувати протокол
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області від 22 жовтня 2013 року
№ 580, припис від 22 жовтня 2013 року № 241 та
постанову від 28 жовтня 2013 року № 598.

В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначив, що відповідачем було
проведено позапланову перевірку
товариства з обмеженою
відповідальністю "Атіква Естейт" з
питань дотримання вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
державних будівельних норм, стандартів
і правил із реконструкції АЗС зі зміною
фасадів за адресою: м. Умань, вул.
Жовтневої Революції, 64. За результатами
перевірки відповідачем складено акт
від 22.10.2013, винесено припис № 241 від
22.10.2013, складено протокол про порушення
у сфері містобудівної діяльності № 580
від 22.10.2013 та винесено постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудування № 598 від 28.10.2013.
Позивач вважає, що при винесенні
вищезазначених рішень відповідач не
взяв до уваги те, що позивачем до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Черкаській області було подано
декларацію про виконання підготовчих
робіт ЧК80 "Реконструкція АЗС із
зміною фасадів за адресою: м. Умань, вул.
Ж.Революції, 64", яку потім листом
позивач просив закрити в зв'язку з тим,
що дані роботи виконуватись не будуть
через обмежене фінансування. Крім того,
позивач зазначив, що на АЗС було
проведено поточний ремонт та
перепланування приміщень
операторської, а не реконструкцію, як
зазначено в матеріалах перевірки, а
тому відсутня необхідність прийняття
виконаних робіт в експлуатацію.

Представник позивача в судовому
засіданні адміністративний позов
підтримав та просив його задовольнити
повністю

В письмових запереченнях на
адміністративний позов відповідач
просив в його задоволенні відмовити
повністю зазначивши при цьому, що
надані позивачем документи не
підтверджують, що позивачем проведено
поточний ремонт АЗС по вул. Ж.
Революції, 64 у м. Умані, натомість,
проведені позивачем роботи є роботами
із реконструкції.

Представник відповідача, належним
чином повідомленого про дату, час та
місце судового розгляду, в судове
засідання не з'явився, а тому суд
вирішив розглянути справу без його
участі на підставі наданих документів.

Заслухавши пояснення представника
позивача, повно, всебічно, об'єктивно
дослідивши надані у справі докази,
надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов
до такого висновку.

Товариство з обмеженою
відповідальністю " Атіква Естейт" як
суб'єкт господарювання - юридична
особа, ідентифікаційний код 38305498,
зареєстроване 31.07.2012.

Відповідачем, на підставі направлення
від 10.10.2013 № 903-пп, проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил,
за результатами якої складено акт від
22.10.2013 року.

В ході проведеної перевірки
встановлено порушення позивачем вимог
п.1.6 ДБН-А.3.1-5-2009 "Організація
будівельного виробництва", абзаців 1, 3, 4
ч.1 ст.25 Закону України "Про основи
містобудування", п.3 ч.1 ст.34 та ч.1 ст.37
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" та п.2 абз.4
Порядку виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 13 квітня 2011 року
за №466; п.9.11, п.п. 9.11.1 п.п.9.11.2 ДБН-А.3.1-5-2009
"Організація будівельного
виробництва", ст.11 Закону України "Про
архітектурну діяльність"; п.1.23
ДБН-А.3.1-5-2009 року "Організація
будівельного виробництва", ч.8 та ч.10
ст.39 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності", п.12 Порядку
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, затвердженого
постановою Кабінету Міністрів України
від 13 квітня 2011 року за №461.

22 жовтня 2013 року відповідачем винесено
припис № 241 про усунення виявлених
порушень та складено протокол № 580 про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Постановою інспекції державного
архітектурно - будівельного контролю в
Черкаській області від 28 жовтня 2013 року
№ 598 на позивача накладено штраф у сумі
1032300 грн. за проведення реконструкції
АЗС, як належної до п'ятої категорії
складності, без отримання дозволу на
виконання будівельних робіт.

Частиною 3 статті 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
№ 3038-VI від 17.02.2011 та частиною 2
статті 3 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" до
повноважень органу державного
архітектурно-будівельного контролю
віднесено розгляд справ про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності та застосування санкцій за
ці правопорушення, наприклад,
накладення штрафу за експлуатацію або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію.

Розмір штрафу за таке правопорушення
залежить від категорії складності
об'єкта будівництва (пункт 6 частини
другої статті 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності").

Визначення категорії складності
об'єкта будівництва за відсутності
проектної документації, у якій би було
зазначено відповідну категорію, не
віднесено до компетенції жодного
іншого державного органу.

У статті 1 Закону України "Про об'єкти
підвищеної небезпеки" визначені,
зокрема, наступні поняття:

об'єкт підвищеної небезпеки - об'єкт, на
якому використовуються,
виготовляються, переробляються,
зберігаються або транспортуються одна
або кілька небезпечних речовин чи
категорій речовин у кількості, що
дорівнює або перевищує нормативно
встановлені порогові маси, а також інші
об'єкти як такі, що відповідно до закону
є реальною загрозою виникнення
надзвичайної ситуації техногенного та
природного характеру;

потенційно небезпечний об'єкт - об'єкт,
на якому можуть використовуватися або
виготовляються, переробляються,
зберігаються чи транспортуються
небезпечні речовини, біологічні
препарати, а також інші об'єкти, що за
певних обставин можуть створити
реальну загрозу виникнення аварії.

Таким чином, вказаною нормою
розмежовано поняття об'єкта підвищеної
небезпеки та потенційно небезпечного
об'єкта.

Згідно статтею 9 цього ж Закону суб'єкт
господарської діяльності ідентифікує
об'єкти підвищеної небезпеки
відповідно до кількості порогової маси
небезпечних речовин.

Нормативи порогової маси небезпечних
речовин встановлюються Кабінетом
Міністрів України.

Порядок ідентифікації, форма та зміст
оповіщення про її результати
визначаються Кабінетом Міністрів
України.

На основі ідентифікаційних даних
Кабінет Міністрів України затверджує
класифікацію об'єктів підвищеної
небезпеки і порядок їх обліку.

Порядок ідентифікації та обліку
об'єктів підвищеної небезпеки
регулюється Постановою Кабінету
Міністрів України "Про ідентифікацію
та декларування безпеки об'єктів
підвищеної небезпеки".

Дія цього Порядку поширюється на всіх
суб'єктів господарської діяльності, у
власності або користуванні яких є
об'єкти, де можуть використовуватися
або виготовляються, переробляються,
зберігаються чи транспортуються
небезпечні речовини (потенційно
небезпечні об'єкти), а також на всіх
суб'єктів господарської діяльності,
які мають намір розпочати будівництво
потенційно небезпечних об'єктів.

На основі ідентифікаційних даних
Кабінет Міністрів України затверджує
класифікацію об'єктів підвищеної
небезпеки і порядок їх обліку.
Нормативи порогової маси небезпечних
речовин також встановлені Кабінетом
Міністрів України (Нормативи порогових
мас небезпечних речовин за категоріями
та Нормативи порогових мас небезпечних
речовин для ідентифікації об'єктів
підвищеної небезпеки, затверджені
постановою № 956 від 11.07.2002). Під час
проведення ідентифікації для кожного
потенційно небезпечного об'єкта
розраховується сумарна маса кожної
небезпечної речовини із зазначених у
нормативах порогових мас.

В пункті 15 Порядку зазначено, що у разі
коли маса небезпечних речовин,
визначена в установленому порядку, не
перевищує нормативу, потенційно
небезпечний об'єкт не відноситься до
об'єктів підвищеної небезпеки.

З аналізу зазначених вище норм
вбачається, що об'єкти підвищеної
небезпеки визначаються на підставі
класу наслідків (відповідальності) за
результатом їх ідентифікації
відповідно до кількості порогової маси
небезпечних речовин.

Відповідач відніс об'єкт позивача, на
якому здійснювалася перевірка, до
п'ятої категорії складності, що
підтверджується оскаржуваною
постановою від 28 жовтня 2013 року. Разом з
тим, згідно висновку № 43/14/буд судової
будівельної експертизи, складеного 12
листопада 2014 року, автозаправна
станція, розташована за адресою:
Черкаська область, м. Умань, вул.
Жовтневої революції, 64, є об'єктом
підвищеної небезпеки, що відноситься
до ІV категорії складності.

Стосовно проведення на вищевказаному
об'єкті поточного чи капітального
ремонту, суд зазначає наступне.

Роботи на згаданому об'єкті
виконувалися відповідно до договору на
виконання робіт на умовах підряду від
30.04.2013 № 7, укладеного позивачем, як
замовником, з приватною
виробничо-комерційною фірмою "Жемчуг",
як підрядником. Відповідно до п. 1.1
договору замовлено роботи з виконання
поточного ремонту на АЗС. Суд звернув
увагу, що сторони договору підписали
акти приймання виконаних робіт форми
КБ-2в та довідки про вартість виконаних
робіт форми КБ-3 за червень і вересень
2013 року з назвою про поточний ремонт.

Ремонт виробничих будівель і споруд
відповідно до п. 3.1 розділу 3 Положення
про безпечну та надійну експлуатацію
виробничих будівель і споруд,
затвердженого наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України і
Держнаглядохоронпраці України від 27
листопада 1997 року № 32/288, є комплексом
технічних заходів, спрямованих на
підтримання чи відновлення початкових
експлуатаційних якостей як будівлі в
цілому, так і її окремих конструкцій. До
поточного ремонту виробничих будівель
і споруд згідно з п. 3.6 цього Положення
належать роботи із систематичного і
своєчасного захисту частин будівлі
(споруди) та інженерного обладнання від
передчасного зношення шляхом
проведення запобіжних заходів і
усунення дрібних пошкоджень і поломок.
Примірний перелік робіт з поточного
ремонту наведено в додатку 4 до цього
Положення. Водночас, згідно з п. 3.11 - до
капітального ремонту виробничих
будівель і споруд належать такі роботи,
в процесі яких проводиться заміна та
підсилення зношених конструкцій і
деталей будівель і споруд або їх заміна
на більш прогресивні і економічні, що
поліпшують експлуатаційні можливості
об'єктів, за винятком повної заміни або
заміни основних конструкцій, строк
служби яких є найбільшим (кам'яні і
бетонні фундаменти, всі види стін
будівлі, всі види каркасів стін, труби
підземних мереж, опори мостів та ін.).
Примірний перелік робіт з капітального
ремонту наведений у додатку 5.

Як свідчать наявні в матеріалах справи
акти здачі-приймання виконаних робіт
та довідки про вартість виконаних
робіт, частина робіт, виконаних за
договором підряду від 30.04.2013 № 7
відноситься до капітального ремонту.

Разом з тим, у листі Державного
комітету України з будівництва та
архітектури листі № 7/7-401 від 30.04.2003
надано визначення терміну
капітального ремонту будівлі, як
комплекс ремонтно-будівельних робіт,
який передбачає заміну, відновлювання
та модернізацію конструкцій і
обладнання будівель у зв'язку з їх
фізичною зношеністю та руйнуванням,
поліпшення експлуатаційних
показників, а також покращення
планування будівлі і благоустрою
території без зміни будівельних
габаритів об'єкта. Капітальний ремонт
передбачає призупинення на час
виконання робіт експлуатації будівлі в
цілому або її частин (за умови їх
автономності). Поточним ремонтом
визначив комплекс
ремонтно-будівельних робіт, який
передбачає систематичне та своєчасне
підтримання експлуатаційних якостей
та попередження передчасного зносу
конструкцій і інженерного обладнання.
Якщо будівля в цілому не підлягає
капітальному ремонту, комплекс робіт
поточного ремонту може враховувати
окремі роботи, які класифікуються як
такі, що відносяться до капітального
ремонту (крім робіт, які передбачають
заміну та модернізацію конструктивних
елементів будівлі). Поточний ремонт
повинен провадитись з періодичністю,
що забезпечує ефективну експлуатацію
будівлі або об'єкта з моменту
завершення його будівництва
(капітального ремонту) до моменту
постановки на черговий капітальний
ремонт (реконструкцію).

Враховуючи наведене, позивачем
здійснено поточний ремонт
автозаправної станції, розташованої за
адресою: Черкаська область, м. Умань,
вул. Жовтневої революції, 64, при цьому
деякі роботи відносяться до
капітального ремонту. Вказане також
підтверджується висновком № 43/14/буд
судової будівельної експертизи,
складеного 12 листопада 2014 року.

Отже, припис від 22 жовтня 2013 року № 241
винесений, а постанова від 28 жовтня 2013
року № 598 прийнята відповідачем
безпідставно.

Щодо протоколу інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області від 22 жовтня 2013 року
№ 580, суд зазначає наступне.

Вказаний протокол складений посадовою
особою відповідача з метою фіксації
дотримання процедури розгляду
матеріалів перевірки, містить
інформацію про склад учасників,
зафіксований в акті перевірки факт
виявленого порушення. Жодних даних про
зобов'язальних характер для позивача у
справі він не містить, а отже не є
рішенням суб'єкта владних повноважень.
Одночасно, рішеннями у заявленому
позову є припис та постанова
відповідача про накладення штрафу, які
зобов'язують вчинити певні дії.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справою
адміністративної юрисдикції є
переданий на вирішення
адміністративного суду
публічно-правовий спір, у якому хоча б
однією зі сторін є орган виконавчої
влади, орган місцевого самоврядування,
їхня посадова чи службова особа або
інший суб'єкт, який здійснює владні
управлінські функції на основі
законодавства, в т.ч. на виконання
делегованих повноважень.

До адміністративних судів можуть бути
оскаржені будь-які рішення, дії чи
бездіяльність суб'єктів владних
повноважень, крім випадків, коли до
таких рішень, дій чи бездіяльності
Конституцією чи законами України
встановлено інший порядок судового
провадження (ч. 2 ст. 2 КАС України).

Спір щодо прийняття протоколу
відповідача згідно з поясненнями
представників сторін відсутній. Його
складання та наявність не регулює прав,
не встановлює обов'язків позивача. Отже
протокол не є рішенням в розумінні
публічно-правового спору, а тому на
підставі п. 1 ч. 1 ст. 157 КАС України в цій
частині позовних вимог провадження у
справі слід закрити.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення; в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

За вказаних обставин, виходячи з меж
заявлених позовних вимог, системного
аналізу положень чинного
законодавства та матеріалів справи,
суд дійшов висновку, що викладені в
позовній заяві доводи є частково
обґрунтованими, а вимоги такими, що
належить задовольнити частково.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст.
11, 14, 70, 71, 94, 159 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд,

постановив:

Адміністративний позов задовольнити
частково.

Визнати протиправною та скасувати
постанову інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області № 598 від 28 жовтня 2013
року про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Визнати протиправним та скасувати
припис інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області № 241 від 22 жовтня 2013
року про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Провадження у справі в частині
позовних вимог про визнання
протиправним та скасування протоколу
№ 580 від 22 жовтня 2013 року про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності закрити.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь товариства з обмеженою
відповідальністю "Атіква Естейт" (18001, м.
Черкаси, вул. Ільїна, 226/1,
ідентифікаційний код 38305498) судові
витрати зі сплати судового збору та
проведення судової експертизи в
розмірі 5458 (п'ять тисяч чотириста
п'ятдесят вісім) грн. 80 коп.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги
постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.
Апеляційна скарга може бути подана до
Київського апеляційного
адміністративного суду через
Черкаський окружний адміністративний
суд протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Суддя
В.О.
Гаврилюк

Постанова складена в повному обсязі
09.12.2014.