Справа № 813/6315/13-а
Суддя: Сеник Р.П.
Дата ухвалення: 2014-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

02 грудня 2014 року Справа № 6468/14

Львівський апеляційний
адміністративний суд в складі:

головуючого судді
Сеника Р.П.,

суддів
Попка Я.С., Хобор Р.Б.,

розглянувши у порядку письмового
провадження у м. Львові апеляційну
скаргу ОСОБА_1 на постанову Львівського
окружного адміністративного суду від
02.06.2014 року у справі № 813/6315/13-а за
позовом ОСОБА_1 до Управління Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Львівській області про
визнання протиправним та скасування
припису, -

В С Т А
Н О В И В :

КостівСтепан Іванович звернувся до
Львівського окружного
адміністративного суду з позовом до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області (далі - Інспекція
ДАБК у Львівській області) просить
визнати протиправним та нечинним і
скасувати припис № 18/49-ф від 23.06.2010 року.

Позовні вимоги мотивує тим, що
Інспекцією ДАБК у Львівській області в
особі заступника начальника інспекції
Бандури Романа Богдановича винесено
припис № 18/49-ф від 23.06.2010 року, яким
позивача зобов'язано припинити
виконання будівельних робіт та
привести об'єкт у відповідність до
погодженої проектної документації.
Вважає даний припис незаконним та
протиправним, оскільки його зміст не
відповідає фактичним обставинам
справи та законодавству, як чинному,
так і станом на день винесення припису.
Вказує, що не будував і не будує
зазначений в приписі житловий будинок
і жодними своїми діями не порушив
зазначені в оскаржуваному приписі
норми законодавства.

Стверджує, що не був присутній під час
винесення службовими особами
відповідача вище зазначеного припису,
з таким документом не був ознайомлений
та не підписував, а зазначений припис
підроблений і не відповідає вимогам
чинного законодавства, оскільки в
графі «Припис одержав» міститься не
його, а підроблений підпис, що
підтверджується висновком судової
почеркознавчої експертизи.

Постановою Львівського окружного
адміністративного суду від 02.06.2014 року
у задоволенні позову відмовлено.

Постанову суду першої інстанції
оскаржив позивач, подавши на неї
апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає,
що не погоджується з рішенням суду
першої інстанції, оскільки дане
рішення винесене з порушенням норм
матеріального та процесуального права,
та таке, що неповно відображає
обставини, які мають істотне значення
для даної справи.

Просить скасувати постанову
Львівського окружного
адміністративного суду від 02.06.2014 року
та задовільнити у позові.

Особи, що беруть участь у справі, в
судове засідання для розгляду
апеляційної скарги не прибули, про
дату, час та місце розгляду справи були
повідомлені належним чином, клопотань
від осіб, які беруть участь у справі,
про розгляд справи за їх участю не
поступало, а тому колегія суддів, у
відповідності до ч. 1 ст. 197 КАС України,
вважає за можливе розглянути справу в
порядку письмового провадження за
наявними у справі матеріалами,
оскільки таку може бути вирішено на
основі наявних у ній доказів.
Заслухавши доповідь судді - доповідача,
дослідивши обставини справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
приходить до переконання, що
апеляційна скарга підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Із змісту ст. 19 Конституції України
вбачається, що правовий порядок в
Україні ґрунтується на засадах,
відповідно до яких ніхто не може бути
примушений робити те, що не передбачено
законодавством. Органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Розглядаючи спір, суд апеляційної
інстанції вважає, що висновки суду
першої інстанції не відповідають
нормам матеріального та
процесуального права та фактичним
обставинам справи.

Судом встановлено, що інспекцією ДАБК у
Львівській області на підставі
звернення міського голови м. Миколаєва
12.06.2010 року проведено перевірку з
питань дотримання вимог законодавства
у сфері архітектури та будівництва з
приводу будівництва житлового будинку
з відхиленням від проектної
документації по АДРЕСА_1.

За результатами перевірки складено акт
проведення перевірки від 12.06.2010 року №
18/12. Відповідно до акта перевірки
встановлено, що гр. ОСОБА_1 здійснює
будівництво житлового будинку з
відхиленням від проектної
документації, а саме збільшено
фундамент, який згідно проектної
документації становить розміри 8,0*8,0м, а
фактичні розміри 8,0*9,5м, чим порушено
відстань до сусідньої ділянки за
адресою АДРЕСА_1, що є порушенням ст. 9 та
27 Закону України «Про архітектурну
діяльність».

За наслідками перевірки складено
протокол від 12.06.2010 року № 18/45 про
порушення ОСОБА_1 ч. 3 ст. 93 КУпАП та
винесено припис від 23.06.2010 року № 18/48-ф
про припинення виконання будівельних
робіт та приведення об'єкта у
відповідність до погодженої проектної
документації за адресою: АДРЕСА_1.

Постановою заступника начальника
Інспекції ДАБК у Львівській області
від 24.06.2010 року № 18/130-ф ОСОБА_1 визнано
винним у вчиненні адміністративного
правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 93
КУпАП та накладено адміністративне
стягнення у вигляді штрафу у розмірі 255
(двісті п'ятдесят п'ять) гривень.

Інспекцією ДАБК у Львівській області
30.08.2010 року проведено перевірку на
виконання вимог припису, встановлено,
що позивачем припис не було виконано,
будівельні роботи не припинені, а
житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 не
приведений у відповідність до
погодженої проектної документації. За
результатами позапланової перевірки
складено акт проведення перевірки від
30.08.2010 року № 18/20.

Не погодившись із винесеним приписом
від 23.06.2010 року № 18/49-ф, позивач оскаржив
його до суду.

Відмовляючи у позовних вимогах у
справі, суд першої інстанції виходив з
того, що факт підроблення підпису про
отримання оскаржуваного припису, який
підтверджується наявним в матеріалах
справи висновком експерта
науково-дослідного
експертно-криміналістичного центру
від 20.11.2013 року № 6/555 не може бути
безумовною та самостійною підставою
для скасування рішення контролюючого
органу, оскільки не спростовує
правопорушення у сфері архітектури та
будівництва, які виявлені під час
перевірки.

Невручення позивачу оскаржуваного
припису також не може свідчити про
протиправність такого припису та не
спростовує виявлених перевіркою
порушень позивачем норм законодавства
у сфері архітектури та будівництва.

При цьому, суд першої інстанції звертав
увагу, що позивач не був позбавлений
права подавати в суді свої пояснення,
доводи або заперечення до актів
перевірки та припису, складених
інспекцією за результатами перевірки,
однак, обмежився лише посиланням на
протиправність припису з огляду на
підроблений підпис та невручення
оскаржуваного припису позивачу, не
спростовуючи порушення зазначене в
ньому.

На думку колегії суддів, судом першої
інстанції зроблено неправильний
висновок щодо відмови у задоволенні
позову.

Позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції.

Підставами для проведення
позапланової перевірки є: подання
суб'єктом містобудування письмової
заяви про проведення перевірки об'єкта
будівництва або будівельної продукції
за його бажанням чи письмової заяви про
проведення перевірки щодо дотримання
суб'єктом господарювання Ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;
необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта; перевірка
виконання суб'єктом містобудівної
діяльності вимог приписів інспекцій;
перевірка виконання суб'єктом
господарювання вимог інспекції щодо
усунення порушень ліцензіатом
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності; звернення
фізичних чи юридичних осіб про
порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.

Строк проведення позапланової
перевірки не може перевищувати п'яти
робочих днів, а у разі потреби може бути
одноразово продовжений за письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника не більше
ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки (п. 7
Порядку).

За результатами перевірки суб'єкта
господарювання, який провадить
господарську діяльність, пов'язану з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності,
складається відповідний акт у двох
примірниках.

Зазначений акт є підставою для
прийняття органом ліцензування
рішення щодо спроможності суб'єкта
господарювання провадити господарську
діяльність, пов'язану з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (п. 8
Порядку).

Суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, має
право: вимагати від посадових осіб
інспекції дотримання вимог
законодавства; перевіряти наявність у
посадових осіб інспекції службових
посвідчень; бути присутнім під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю; за
результатами перевірки отримувати та
ознайомлюватись з актом перевірки,
складеним інспекцією; подавати в
письмовій формі свої пояснення,
зауваження або заперечення до акта
перевірки, складеного інспекцією за
результатами перевірки.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (пункт 13, 17, 22 Порядку).

Системний аналіз вказаних статей дає
підстави для висновку, що підставою для
прийняття приписів про усунення
правопорушення та постанови про
накладення штрафу є встановленні
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності. Вказані
порушення встановлюються в
установленому законом порядку, що,
зокрема, передбачає обов'язкову участь
під час перевірки суб'єкта
містобудування. Участь такої особи під
час перевірки є не лише гарантією
дотримання її прав, але і необхідною
умовою для повного встановлення
обставин правопорушення, оскільки саме
така особа може надати необхідні
документи. Зміст встановлених
відповідачем обставини щодо
правопорушення позивачем у сфері
містобудування, за якими прийняті
оскаржувані рішення, вказує на те, що
вони могли бути спростовані позивачем
за умови його участі у перевірці.

Судом першої інстанції встановлено, що
позивач або уповноважена ним особа не
брали участі у перевірці, що ставить
під сумнів об'єктивність встановлених
відповідачем фактів та однозначно
вказують на необґрунтованість
оскаржуваних рішень - основної вимоги
до таких рішень.

Крім цього висновком експерта
науково-дослідного
експертно-кримінального центру від
20.11.2013 року № 6/555 що знаходиться у
матеріалах справи підтверджується
факт підроблення підпису про отримання
оскаржуваного припису.

Отже, оскаржувана постанова суду
першої інстанції прийнята з порушенням
норм матеріального та процесуального
права, що відповідно до ст. 202 КАС
України є підставою для скасування та
прийняття нової постанови.

Керуючись: ст.ст.195, 197, 198, 202, 205, 207, 254 КАС
України, апеляційний суд

П О С Т А Н
О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 -
задовольнити.

Постанову Львівського окружного
адміністративного суду від 02.06.2014 року
у справі № 813/6315/13-а - скасувати та
прийняти нову якою у позові ОСОБА_1 -
задовольнити.

Визнати протиправним та нечинним і
скасувати припис № 18/49-ф від 23.06.2010 року
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області.

Постанова апеляційного суду набирає
законної сили через п'ять днів після
направлення її копії особам, що беруть
участь у справі та може бути оскаржена
у касаційному порядку шляхом подання
касаційної скарги безпосередньо до
адміністративного суду касаційної
інстанції протягом двадцяти днів з дня
набрання постановою законної сили.

Головуючий:
Р.П. Сеник

Судді :
Я.С. Попко

Р.Б. Хобор