Справа № 2а/2506/12036/11
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2014-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: №
у 1-й інстанції: Сапон А.В.
Суддя-доповідач: Собків Я.М.
У Х В А Л А

Іменем України

11 листопада 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого - судді:
Собківа Я.М.,

суддів:
Бєлової Л.В., Кобаля М.І.,

за участю секретаря:
Присяжної Д.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу
Управління Пенсійного фонду України в
м.Чернігові на ухвалу Деснянського
районного суду м. Чернігова від 21
листопада 2013 року у справі за
адміністративним позовом ОСОБА_2 до
Управління Пенсійного фонду України в
м. Чернігові про зобов"язання вчинити
дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до
Деснянського районного суду м.
Чернігова із адміністративним позовом
до Управління Пенсійного фонду України
в м. Чернігові, в якому просив визнати
протиправними дії відповідача в
частині недоплати належної йому, як
дитині війни, суми щомісячної
державної соціальної допомоги згідно
ст. 6 Закону України «Про соціальний
захист дітей війни» та відмові у
нарахуванні та виплаті вказаної
допомоги у розмірі 30% мінімальної
пенсії за віком за період з 10 грудня 2010
року та зобов'язати відповідача
провести перерахунок призначених
виплат згідно статті 6 Закону України
«Про соціальний захист дітей війни»,
виходячи з розміру 30% мінімальної
пенсії за віком та виплатити позивачу
недоплачені, як дитині війни, суми
щомісячної державної соціальної
допомоги за 6 місяців (з 10.12.2010 року по
10.06.11 року) до дати набрання законної
сили рішенням суду.

Постановою Деснянського районного
суду м. Чернігова від 29 липня 2011 року
даний позов задоволено частково.

Ухвалою Київського апеляційного
адміністративного суду від 09 квітня 2013
року апеляційну скаргу Управління
Пенсійного фонду України в
Деснянському районі м.Чернігова
залишено без задоволення , а постанову
Деснянського районного суду м.
Чернігова від 29 липня 2011 року - без змін.

14 листопада 2013 року до суду першої
інстанції надійшло подання заступника
начальника Деснянського відділу
державної виконавчої служби
Чернігівського міського управління
юстиції про зміну способу та порядку
виконання постанови Деснянського
районного суду м. Чернігова від 29 липня
2011 року.

Ухвалою Деснянського районного суду м.
Чернігова від 21 листопада 2013 року
задоволено подання заступника
начальника Деснянського відділу
державної виконавчої служби
Чернігівського міського управління
юстиції про зміну способу та порядку
виконання постанови Деснянського
районного суду м. Чернігова від 29 липня
2011 року.

На вказану ухвалу суду відповідач
подав апеляційну скаргу, в якій просить
скасувати її як таку, що постановлена з
порушенням норм процесуального права
та постановити нову ухвалу, якою
відмовити в задоволенні подання про
зміну способу та порядку виконання
судового рішення.

Сторони, будучи належним чином
повідомлені про дату, час та місце
апеляційного розгляду справи, в судове
засідання не з'явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо письмових доказів для
правильного вирішення апеляційної
скарги, а особиста участь сторін в
судовому засіданні - не обов'язкова,
колегія суддів у відповідності до ч. 4
ст. 196 КАС України визнала можливим
проводити апеляційний розгляд справи
за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування
судового засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи,
вважає, що апеляційна скарга підлягає
задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 263 КАС України, за
наявності обставин, що ускладнюють
виконання судового рішення
(відсутність коштів на рахунку,
відсутність присудженого майна в
натурі, стихійне лихо тощо), державний
виконавець може звернутися до
адміністративного суду, що видав
виконавчий лист, із поданням, а сторона
виконавчого провадження - із заявою про
відстрочення або розстрочення
виконання, зміну чи встановлення
способу і порядку виконання судового
рішення. Питання про відстрочення або
розстрочення виконання, зміну чи
встановлення способу і порядку
виконання судового рішення може бути
розглянуто також за ініціативою суду.

Так в своїй заяві заступник начальника
Деснянського відділу державної
виконавчої служби Чернігівського
міського управління юстиції (далі по
тексту - заявник) посилається на те, що
територіальний відділ Державної
виконавчої служби позбавлений
можливості організувати виконання
рішення без участі боржника у зв'язку з
формулюванням рішення зобов'язання
«виплатити», тоді як застосування
вимоги «стягнути» дозволить виконати
рішення.

Між тим, колегія суддів з доводами
заявника не погоджується, оскільки
заявник, як на підставу неможливості
виконання рішення суду, посилається на
відсутність коштів на рахунку
боржника.

Проте, заявником не надано суду
відповідних доказів наявності
обставин, що ускладнюють виконання
судового рішення.

Крім того, під порядком виконання
рішення слід розуміти законодавчу
послідовність і зміст виконавчих дій
державним виконавцем, а також права і
обов'язки суб'єктів виконавчого
провадження під час їх вчинення.

Під зміною способу та порядку
виконання рішення слід розуміти
прийняття судом нових заходів для
реалізації рішення в разі неможливості
його виконання у порядку і способом,
раніше встановленим судом.

Тобто, суд за наявності обґрунтованих
підстав та належних доказів, може
змінити спосіб та порядок виконання
рішення суду.

Разом з тим, під обґрунтованими
підставами слід розуміти наявність
обставин, які є об'єктивно
непереборними, тобто такими, що
ускладнюють або унеможливлюють
виконання рішення суду у раніше
встановлений судом спосіб. Наявність
таких обставин має бути підтверджено
належними та допустимими доказами.

Заявником не надано доказів існування
виняткових обставин, що можуть
ускладнити або унеможливити виконання
рішення суду у раніше встановлений
судом спосіб, а тому колегія суддів
вважає, що відсутні правові підстави
для зміни способу, порядку та
встановлення строку виконання
постанови

Згідно преамбули Закону України «Про
виконання рішень та застосування
практики Європейського суду з прав
людини» - цей Закон регулює
відносини, що виникають у зв'язку
з обов'язком держави виконати
рішення Європейського суду з прав
людини у справах проти України; з
необхідністю усунення причин
порушення Україною Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод і протоколів до неї; з
впровадженням в українське
судочинство та адміністративну
практику європейських стандартів прав
людини; зі створенням передумов для
зменшення числа заяв до
Європейського суду з прав людини проти
України.

Згідно до ст. 17 Закону України «Про
виконання рішень та застосування
практики Європейського суду з прав
людини», суди застосовують при
розгляді справ Конвенцію та практику
Суду як джерело права.

Так, Європейським судом з прав людини у
справі «Кечко проти України» було
зазначено, що органи державної влади не
можуть посилатись на відсутність
коштів як причину невиконання своїх
зобов'язань.

Таким чином, колегія суддів вважає
безпідставним подання заступника
начальника Деснянського відділу
державної виконавчої служби
Чернігівського міського управління
юстиції про зміну способу та порядку
виконання постанови Деснянського
районного суду м. Чернігова від 29 липня
2011 року.

Відповідно до ст. 199 КАС України - за
наслідками розгляду апеляційної
скарги на ухвалу суду першої інстанції
суд апеляційної інстанції має право,
зокрема, скасувати ухвалу суду і
постановити нову ухвалу.

Керуючись ст. ст. 160, 199, 205, 206, 212, 254 КАС
України суд,-

У Х В А Л И
В:

Апеляційну скаргу Управління
Пенсійного фонду України в м.Чернігові
- задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду м.
Чернігова від 21 листопада 2013 року -
скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою в
задоволенні подання заступника
начальника Деснянського відділу
державної виконавчої служби
Чернігівського міського управління
юстиції про зміну способу та порядку
виконання постанови Деснянського
районного суду м. Чернігова 29 липня 2011
року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена
протягом двадцяти днів з дня складання
в повному обсязі, шляхом подачі
касаційної скарги безпосередньо до
Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя суддя
суддя Я.М.
Собків Л.В.
Бєлова М.І.
Кобаль

.

Головуючий суддя
Собків Я.М.

Судді:
Бєлова Л.В.

Кобаль М.І.