Справа № П/811/2569/14
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2014-10-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
------------------------------------------------------------------------
------------------------------------------------------------------------
------------------------------------------------------------------------
-------------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2014 року
Справа № П/811/2569/14

Кіровоградський окружний
адміністративний суд у складі судді
Черниш О.А., розглянувши у порядку
письмового провадження
адміністративну справу за позовом
державного підприємства "Дирекція
Криворізького гірничо-збагачувального
комбінату окислених руд" до Державної
фінансової інспекції в
Кіровоградській області про визнання
протиправними та скасування пунктів
вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

Державне підприємство "Дирекція
Криворізького гірничо-збагачувального
комбінату окислених руд" (надалі - ДП
"Дирекція КГЗКОР") звернулося до суду з
адміністративним позовом до Державної
фінансової інспекції в
Кіровоградській області (надалі -
Держфінінспекція в Кіровоградській
області) про визнання протиправними та
скасування пунктів 3, 6, 7, 8, 10, 11 листа -
вимоги №11-06-14-14/691 від 03.02.14, виданого
Державною фінансовою інспекцією в
Кіровоградській області.

Позов мотивовано тим, що
Держфінінспекцією в Кіровоградській
області здійснено ревізію фінансово -
господарської діяльності ДП "Дирекція
КГЗКОР" за період з 01.05.11 по 01.10.13, про що
складено акт №06-09/223 від 20.12.13. За
результатами ревізії відповідачем на
адресу позивача направлено лист -
вимогу №11-06-14-14/691 від 03.02.14 про усунення
виявлених порушень. Не погоджуючись з
фактами порушень законодавства,
виявленими у його
фінансово-господарській діяльності в
ході проведеної ревізії, про усунення
яких відповідачем пред'явлено приписи
у пунктах 3, 6, 7, 8, 10, 11 листа-вимоги, та
заперечуючи свій обов'язок усунути
відповідні порушення, позивач просить
суд визнати протиправними та скасувати
згадані пункти спірного листа - вимоги.

У судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги підтримала в
повному обсязі, посилаючись на
обставини, викладені у позовній заяві,
та надані у справу матеріали і
документи.

Представник відповідача у письмових
запереченнях позов не визнав, доводячи
порушення позивачем вимог
законодавства в частині володіння,
використання та розпорядження
фінансовими ресурсами, необоротними та
іншими активами, виявлені у ході
ревізії його фінансово - господарської
діяльності, та наполягаючи на
правомірності та обґрунтованості
оскаржуваних позивачем пунктів листа -
вимоги №11-06-14-14/691 від 03.02.14. У зв'язку з
цим, просив суд у позові відмовити.

Сторони у судове засідання 27.10.14 не
прибули, подавши до суду заяви про
розгляд справи без участі їхніх
представників.

Відповідно до частини 4 статті 122 КАС
України особа, яка бере участь у справі,
має право заявити клопотання про
розгляд справи за її відсутності. Якщо
таке клопотання заявили всі особи, які
беруть участь у справі, судовий розгляд
справи здійснюється в порядку
письмового провадження за наявними в
ній матеріалами.

Розглянувши справу у порядку
письмового провадження за наявними у
ній матеріалами, суд встановив такі
обставини.

Державне підприємство "Дирекція
Криворізького гірничо-збагачувального
комбінату окислених руд" з 17.11.93
зареєстровано як юридична особа,
засновано на державній власності,
підпорядковано Міністерству
промислової політики України. (а.с. 20, 21 -
25 т.1)

Постановою Кабінету Міністрів України
від 30.03.11 №324 затверджено Порядок
використання коштів, передбачених у
державному бюджеті для забезпечення
життєдіяльності Криворізького
гірничо-збагачувального комбінату
окислених руд, який визначає механізм
використання коштів, передбачених у
державному бюджеті за програмою
"Забезпечення життєдіяльності
Криворізького гірничо-збагачувального
комбінату окислених руд". Згідно з
пунктами 2, 3 цього Порядку головним
розпорядником бюджетних коштів та
відповідальним виконавцем бюджетної
програми є Мінпромполітики.
Одержувачем бюджетних коштів є
державне підприємство "Дирекція
Криворізького гірничо-збагачувального
комбінату окислених руд". Бюджетні
кошти використовуються для
забезпечення життєдіяльності
Комбінату.

Держфінінспекцією в Кіровоградській
області у період з 29.10.13 по 13.12.13
проведено планову ревізію
фінансово-господарської діяльності ДП
"Дирекція КГЗКОР" за період з 01.05.11 по
01.10.13, за результатами якої складено акт
№06-09/223 від 20.12.13 (а.с.26-79, т.1).

Примірник вказаного акту ревізії
№06-09/402 від 05.11.10 вручено директору
"Дирекція КГЗКОР" та його головному
бухгалтеру, якими він підписаний з
запереченнями. (а.с. 80-88, т.1). На письмові
заперечення позивача на акт ревізії
відповідачем 29.01.14 складено та
затверджено висновок про їх
відхилення. (а.с.90-105, т.1).

Першим заступником начальника
Держфінінспекції в Кіровоградській
області на підставі п.7 ст.10 Закону
України "Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні" на ім'я директора "Дирекція
КГЗКОР" направлено лист-вимогу
№11-06-14-14/691 від 03.02.14 про усунення
виявлених порушень за результатами
ревізії. (а.с.106-108, т.1).

Зокрема, у пункті 3 цього листа-вимоги
зазначено, що ревізією питання
достовірності та повноти отримання
доходу встановлено, що ДП "Дирекція
КГЗКОР" тариф на послуги з
водопостачання та водовідведення
затверджений Долинською міською радою,
розмір якої не покриває витрати
підприємства. Враховуючи, що втрати
підприємства від надання послуг з
водопостачання та водовідведення
частково покриваються за рахунок
коштів державного бюджету, відповідно
до пп.7 п.1 ст.21 та п.4 ст.31 Закону України
"Про житлово-комунальні послуги",
відповідач вимагає у позивача вжити
заходів щодо відшкодування Долинською
міською радою різниці в сумі 6 660 477,20
грн. між сумою доходу, отриманого від
надання послуг водопостачання та
водовідведення за встановленим
тарифом, та економічно обґрунтованими
витратами на виробництво зазначених
послуг.

У пункті 6 листа-вимоги зазначено, що
після відчуження майна ДП "Дирекція
КГЗКОР" продовжувало нести витрати на
його утримання. Так, витрати, по
відкачці води з хвостосховища
магнітного збагачення, яке реалізовано
ТОВ "Екс Енергія" в 2009 році, склали 696 917
грн. Враховуючи, що відповідно до пп.3, 4
Порядку використання коштів,
передбачених у державному бюджеті для
забезпечення життєдіяльності КГЗКОР,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 30.03.11 №324,
бюджетні кошти повинні
використовуватися для забезпечення
життєдіяльності державного
підприємства, оплата витрат по
відкачці води з хвостосховища
магнітного збагачення призвела до
покриття витрат ТОВ "Екс Енергія" та
нанесення матеріальної шкоди
державному бюджету на суму 696 917 грн., у
зв'язку з чим відповідач вимагає:
відобразити в обліку дебіторську
заборгованість за ТОВ "Екс Енергія" в
розмірі 696 917 грн. та провести
претензійно - позовну роботу з ТОВ "Екс
Енергія" щодо відшкодування витрат; в
іншому випадку - стягнути з осіб, винних
у безпідставному покритті за рахунок
державних коштів витрат ТОВ "Екс
Енергія", шкоду у сумі 696 917 грн.

Згідно з пунктом 7 листа-вимоги, в ході
ревізії не надано документи ДПІ
"Укрводоканалпроект" або іншого
дослідного (проектного) інституту, які
засвідчують необхідність відкачки
води з хвостосховища флотаційного
збагачення, та документів, які
підтверджують здійснення контролю за
рівнем води в хвостосховищі
флотаційного збагачення. Відсутні
маркшейдерські висновки щодо розміру
та необхідності відкачки води з
хвостосховища флотаційного
збагачення. Оскільки згідно зі
Статутом підприємства майно ДП
"Дирекція КГЗКОР" становить
незавершене будівництво української
частки КГЗКОР, в порушення п.п. 3, 4
Порядку №324, підприємством
здійснювались витрати по відкачці води
з хвостосховища флотаційного
збагачення, яке є відповідно до статті
331 Цивільного кодексу України є
власністю румунської підрядної
організації, що призвело до покриття
витрат в сумі 1 116 606, 50 грн., які
документально не підтверджені, та є
витратами сторонньої юридичної особи.
У зв'язку з цим відповідач вимагає
стягнути з осіб, винних у
безпідставному покритті за рахунок
державних коштів витрат, які
документально не підтвердженні та є
витратами сторонньої юридичної особи,
в сумі 1 116 606, 50 грн.

Відповідно до пункту 8 листа-вимоги,
перевіркою правомірності здійснення
витрат на оплату праці встановлено, що
в порушення вимог ст. 97 Кодексу законів
про працю України, ст.15 Закону України
"Про оплату праці", п.5.10, п.5.11, Додатку
№12, Додатку №13 (п.2.4, 2.2) Колективного
договору на 2010-2011 роки та п.5.10, п.5.11,
Додатку №10 (п.2.2, 2.4, 2.5) Колективного
договору на 2012-2013 роки, керівникам,
професіоналам, фахівцям, технічним
службовцям та робітникам управління та
енергосилового цеху КГЗКОР
встановлено завищені посадові оклади,
внаслідок чого зайво нараховано та
виплачено заробітної плати в сумі 2 914
788,51 грн. та зайво нараховано та
перераховано єдиного соціального
внеску в сумі 1 081 193,53 грн. У зв'язку з цим
відповідач вимагає стягнути з осіб,
винних у зайвих грошових виплатах,
кошти у сумі 2 914 788,51 грн. у порядку,
визначеному чинним законодавством;
провести перерахунок та відповідні
взаємозвірки щодо безпідставно
сплаченого єдиного соціального внеску
та повернути зайво сплачені кошти
(зарахувати в рахунок майбутніх
платежів).

У пункті 10 листа - вимоги зазначено, що
відповідно до довідок реєстраційної
служби Кіровоградського міського
управління юстиції Кіровоградської
області з Державного реєстру речових
прав на нерухоме майно, щодо об'єкта
нерухомого майна, право власності на
житлові будинки, які розташовані за
адресою №6, №6а, №7 по вул. Шкільна в с.
Ранній Ранок Криворізького району
Дніпропетровської області та №3, №6 №7,
№8, №11, №12, №16, №19, №20 по вул. Миру в с.
Зелений Гай Криворізького району
Дніпропетровської області, належать
фізичним особам. Враховуючи, що
зазначені житлові будинки
обліковуються по обліку КГЗКОР як
об'єкти незавершеного будівництва, але
не є його власністю, відчуження
житлового фонду з порушенням
встановленого порядку та без
погодження органу управління майном
призвело до втрати активів та
нанесення збитків "Дирекція КГЗКОР" на
суму 1 429 530 грн. У зв'язку з цим
відповідач вимагає отримати
відповідний дозвіл органу,
уповноваженого управляти майном ДП
"Дирекція КГЗКОР", та списати з балансу
підприємства вартість незавершеного
будівництва (приватизованих житлових
будинків).

Згідно з пунктом 11 листа-вимоги,
проведеною інвентаризацією об'єктів
незавершеного будівництва "Рудовозна
залізнична дорога" та "Сировинна база"
встановлено нестачу плит перекриття,
блоків, азбестоцементних труб, листів
деформаційних швів, тощо, вартість
яких, обрахована за методом "Розрахунок
вартості відновлення" з врахуванням
індексів інфляції за 2008-2012 роки,
складає 1 694 557,19 грн. У зв'язку з цим
відповідач вимагає у позивача
відповідно до п.2 Порядку визначення
розміру збитків від розкрадання,
нестачі, знищення (псування)
матеріальних цінностей, затвердженого
постановою Кабінету Міністрів України
від 22.01.96 №116, провести незалежну оцінку
нестачі матеріальних цінностей для
визначення розміру збитків; стягнути з
осіб, винних у нестачі об'єктів
незавершеного будівництва, збитки у
порядку, визначеному чинним
законодавством.

Не погоджуючись з цими приписами,
позивач звернувся до суду з даним
позовом.

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що
правові та організаційні засади
здійснення державного фінансового
контролю в Україні визначає Закон
України "Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні" (надалі - Закон).

Згідно з частинами 1, 2 статті 2 Закону
головними завданнями органу
державного фінансового контролю є:
здійснення державного фінансового
контролю за використанням і
збереженням державних фінансових
ресурсів, необоротних та інших активів,
правильністю визначення потреби в
бюджетних коштах та взяттям
зобов'язань, ефективним використанням
коштів і майна, станом і достовірністю
бухгалтерського обліку і фінансової
звітності у міністерствах та інших
органах виконавчої влади, державних
фондах, фондах загальнообов'язкового
державного соціального страхування,
бюджетних установах і суб'єктах
господарювання державного сектору
економіки, а також на підприємствах, в
установах та організаціях, які
отримують (отримували у періоді, який
перевіряється) кошти з бюджетів усіх
рівнів, державних фондів та фондів
загальнообов'язкового державного
соціального страхування або
використовують (використовували у
періоді, який перевіряється) державне
чи комунальне майно (далі -
підконтрольні установи), за
дотриманням законодавства на всіх
стадіях бюджетного процесу щодо
державного і місцевих бюджетів,
дотриманням законодавства про
державні закупівлі, діяльністю
суб'єктів господарської діяльності
незалежно від форми власності, які не
віднесені законодавством до
підконтрольних установ, за рішенням
суду, винесеним на підставі подання
прокурора або слідчого для
забезпечення розслідування
кримінальної справи.

Державний фінансовий контроль
забезпечується органом державного
фінансового контролю через проведення
державного фінансового аудиту,
перевірки державних закупівель та
інспектування.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону
інспектування здійснюється органом
державного фінансового контролю у
формі ревізії та полягає у
документальній і фактичній перевірці
певного комплексу або окремих питань
фінансово-господарської діяльності
підконтрольної установи, яка повинна
забезпечувати виявлення наявних
фактів порушення законодавства,
встановлення винних у їх допущенні
посадових і матеріально
відповідальних осіб. Результати
ревізії викладаються в акті.

Відповідно до статті 10 Закону органу
державного фінансового контролю
надається право: 7) пред'являти
керівникам та іншим особам
підприємств, установ та організацій, що
контролюються, обов'язкові до
виконання вимоги щодо усунення
виявлених порушень законодавства,
вилучати в судовому порядку до бюджету
виявлені ревізіями приховані і
занижені валютні та інші платежі,
ставити перед відповідними органами
питання про припинення бюджетного
фінансування і кредитування, якщо
отримані підприємствами, установами та
організаціями кошти і позички
використовуються з порушенням чинного
законодавства; 8) порушувати перед
відповідними державними органами
питання про визнання недійсними
договорів, укладених із порушенням
законодавства, у судовому порядку
стягувати у дохід держави кошти,
отримані підконтрольними установами
за незаконними договорами, без
установлених законом підстав та з
порушенням законодавства; 10)
звертатися до суду в інтересах держави,
якщо підконтрольною установою не
забезпечено виконання вимог щодо
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів; 13)
при виявленні збитків, завданих
державі чи підприємству, установі,
організації, що контролюється,
визначати їх розмір у встановленому
законодавством порядку.

Частиною 2 статті 15 Закону передбачено,
що законні вимоги службових осіб
органу державного фінансового
контролю є обов'язковими для виконання
службовими особами об'єктів, що
контролюються.

Згідно з частиною 1 статті 15 Закону дії
або бездіяльність посадових осіб
органу державного фінансового
контролю можуть бути оскаржені в
судовому або адміністративному
порядку.

Постановою Кабінету Міністрів України
№550 від 20.04.06 затверджено Порядок
проведення інспектування Державною
фінансовою інспекцією, її
територіальними органами, (надалі -
Порядок №550), який визначає процедуру
проведення інспектування в
міністерствах та інших органах
виконавчої влади, державних фондах,
фондах загальнообов'язкового
державного соціального страхування,
бюджетних установах і у суб'єктів
господарювання державного сектору
економіки, а також на підприємствах, в
установах та організаціях, які
отримують (отримували в період, який
перевіряється) кошти з бюджетів усіх
рівнів, державних фондів та фондів
загальнообов'язкового державного
соціального страхування або
використовують (використовували у
період, який перевіряється) державне чи
комунальне майно (далі - підконтрольні
установи), а на підставі рішення суду - в
інших суб'єктів господарювання.

Відповідно до пункту 46 Порядку №550 якщо
вжитими в період ревізії заходами не
забезпечено повне усунення виявлених
порушень, контролюючим органом у строк
не пізніше ніж 10 робочих днів після
реєстрації акта ревізії, а у разі
надходження заперечень (зауважень) до
нього - не пізніше ніж 3 робочих дні
після надіслання висновків на такі
заперечення (зауваження) надсилається
об'єкту контролю письмова вимога щодо
усунення виявлених ревізією порушень
законодавства із зазначенням строку
зворотного інформування.

Про усунення виявлених ревізією фактів
порушення законодавства цей об'єкт
контролю у строк, визначений вимогою
про їх усунення, повинен інформувати
відповідний контролюючий орган з
поданням завірених копій первинних,
розпорядчих та інших документів, що
підтверджують усунення порушень.

Пунктом 49 Порядку №550 передбачено, що у
разі коли діями чи бездіяльністю
працівників об'єкта контролю державі
або підконтрольній установі заподіяна
матеріальна шкода, контролюючий орган
ставить вимоги перед керівником
об'єкта контролю та органом його
управління щодо пред'явлення цивільних
позовів до винних осіб.

Згідно з пунктом 50 Порядку №550 за
результатами проведеної ревізії у
межах наданих прав контролюючі органи
вживають заходів для забезпечення:

- притягнення до адміністративної,
дисциплінарної та матеріальної
відповідальності винних у допущенні
порушень працівників об'єктів
контролю;

- порушення перед відповідними
державними органами питання про
визнання недійсними договорів,
укладених із порушенням законодавства;

- звернення до суду в інтересах держави
щодо усунення виявлених ревізією
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів, а
також стягнення у дохід держави коштів,
одержаних за незаконними договорами,
без встановлених законом підстав або з
порушенням вимог законодавства;

- застосування заходів впливу за
порушення бюджетного законодавства.

Згідно з Положенням про Державну
фінансову інспекцію України,
затвердженим Указом Президента
України від 23.04.11 №499/2011 (далі -
Положення), Державна фінансова
інспекція України (Держфінінспекція
України) є центральним органом
виконавчої влади, діяльність якого
спрямовується і координується
Кабінетом Міністрів України через
Міністра фінансів України, входить до
системи органів виконавчої влади і
забезпечує реалізацію державної
політики у сфері державного
фінансового контролю.

Держфінінспекція України відповідно
до покладених на неї завдань вживає в
установленому порядку заходів до
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства та притягнення
до відповідальності винних осіб, а
саме: вимагає від керівників та інших
службових осіб підконтрольних установ
усунення виявлених порушень
законодавства; звертається до суду в
інтересах держави, якщо підконтрольною
установою не забезпечено виконання
вимог до усунення виявлених під час
здійснення державного фінансового
контролю порушень законодавства з
питань збереження і використання
активів. (підпункт 4 пункту 4 Положення).

Відповідно до пункту 6 Положення
Держфінінспекція України для
виконання покладених на неї завдань
має право в установленому порядку,
зокрема: 15) пред'являти керівникам та
іншим особам підприємств, установ та
організацій, що контролюються,
обов'язкові до виконання вимоги щодо
усунення виявлених порушень
законодавства; 21) при виявленні
збитків, завданих державі чи об'єкту
контролю, визначати їх розмір згідно з
методикою, затвердженою Кабінетом
Міністрів України.

За визначеннями, наведеними у пункті 1.3
Порядку взаємодії між органами
державної контрольно-ревізійної
служби та органами прокуратури,
внутрішніх справ і Служби безпеки
України, затвердженого наказом
Головного контрольно-ревізійного
управління України, Міністерства
внутрішніх справ України, Служби
безпеки України, Генеральної
прокуратури України від 19.10.06
№346/1025/685/53, зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України 25.10.06 за №
1166/13040, матеріальна шкода (збитки) -
втрата активів чи недоотримання
належних доходів об'єктом контролю
та/або державою, що сталися внаслідок
порушення законодавства об'єктом
контролю шляхом дій або бездіяльності
його посадових (службових) осіб; втрата
активів - безповоротне зменшення
активів через: перерахування (сплату)
коштів; відчуження, недостачу, знищення
(псування) чи придбання неліквідного
(зіпсованого) майна; втрату боржника у
зобов'язанні; зменшення частки
державної (комунальної) власності у
статутному фонді господарського
товариства; розмір матеріальної шкоди
(збитків) - вартість втрачених активів
або недоотриманих доходів, яка
визначається за даними
бухгалтерського обліку і фінансової
звітності об'єкта контролю або
експертною оцінкою та іншими
визначеними законодавством способами.

Відповідно до статті 224 Господарського
кодексу України учасник господарських
відносин, який порушив господарське
зобов'язання або установлені вимоги
щодо здійснення господарської
діяльності, повинен відшкодувати
завдані цим збитки суб'єкту, права або
законні інтереси якого порушено. Під
збитками розуміються витрати, зроблені
управленою стороною, втрата або
пошкодження її майна, а також не
одержані нею доходи, які управлена
сторона одержала б у разі належного
виконання зобов'язання або додержання
правил здійснення господарської
діяльності другою стороною.

Аналіз наведених вище норм Закону
України "Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні", Положення про Державну
фінансову інспекцію України,
затвердженого Указом Президента
України від 23.04.11 №499/2011, дає підстави
вважати, що органу державного
фінансового контролю надано
можливість здійснювати контроль за
використанням коштів державного і
місцевого бюджету та у разі виявлення
порушень законодавства пред'являти
обов'язкові до виконання вимоги щодо
усунення таких правопорушень.

При виявленні збитків, завданих
державі чи об'єкту контролю, орган
державного фінансового контролю має
право визначати їх розмір та
звернутися до суду в інтересах держави,
якщо підконтрольною установою не
забезпечено виконання вимог до
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів.

Вимога органу державного фінансового
контролю спрямована на приведення
роботи підконтрольної установи у
відповідність із вимогами
законодавства у майбутньому і є
обов'язковою до виконання. Що ж
стосується відшкодування виявлених
збитків, завданих державі чи об'єкту
контролю, то про їх наявність може бути
зазначено у вимозі, але вони не можуть
бути примусово відшкодовані шляхом
вимоги. Такі збитки відшкодовуються у
добровільному порядку або шляхом
звернення органу державного
фінансового контролю до суду з
відповідним позовом. Якщо збитки
стягуються у судовому порядку за
позовом органу державного фінансового
контролю, то правильність їх
обчислення перевіряє суд, який
розглядає цей позов.

Таке застосування норм Закону України
"Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні", Положення про Державну
фінансову інспекцію України,
затвердженого Указом Президента
України від 23.04.11 №499/2011, відповідає
правовій позиції, викладеній у
постановах Верховного Суду України
№21-40а14 від 15.04.14, №21-89а14 від 13.05.14, №21-93а14
від 20.05.14, №21-368а14 від 07.10.14, висновки
яких в силу статті 244-2 КАС України є
обов'язковими для всіх судів України.

Вбачається, що в оскаржених позивачем
пунктах 3, 6, 7, 8, 11 спірного листа - вимоги
№11-06-14-14/691 від 03.02.14 вказано саме на
виявлені збитки, що заподіяні позивачу,
їхній розмір та їх
стягнення/відшкодування.

Так, пункт 3 листа-вимоги стосується
відшкодування втрат підприємства у
сумі 6 660 477, 20 грн., пов'язаних із
встановленням Долинською міською
радою тарифів на житлово-комунальні
послуги (послуги водопостачання та
водовідведення) на рівні, що
унеможливлює отримання прибутку.

Пункти 6 та 7 листа-вимоги стосуються
відшкодування збитків, завданих
безпідставними витратами підприємства
на утримання хвостосховища магнітного
збагачення, власником якого є ТОВ "Екс
Енергія", у сумі 696 917 грн., та витратами
по відкачці води з хвостосховища
флотаційного збагачення, яке є
власністю румунської підрядної
організації, в сумі 1 116 606,50 грн.

Пункт 8 листа-вимоги стосується
відшкодування шкоди у розмірі 2 914 788,51
грн., заподіяної зайвими грошовими
виплатами у вигляді зайво нарахованої
та виплаченої заробітної плати
керівникам, професіоналам, технічним
службовцям управління ДП "Дирекція
КГЗКОР" за період з 01.05.11 по 01.10.13,
внаслідок невірно встановлених
посадових окладів.

Пункт 11 листа-вимоги стосується
відшкодування збитків у розмірі 1 694 557,19
грн., заподіяних нестачею матеріальних
цінностей на об'єктах незавершеного
будівництва "Рудовозна залізнична
дорога" та "Сировинна база".

Як вказав Верховний Суд України у
постановах №21-40а14 від 15.04.14, №21-89а14 від
13.05.14, №21-93а14 від 20.05.14, №21-368а14 від 07.10.14
щодо застосування відповідних норм
матеріального права у подібних
правовідносинах, у порядку
адміністративного судочинства може
бути оскаржене лише таке рішення, яке
породжує безпосередньо права чи
обов'язки для позивача.

Зважаючи на те, що збитки стягуються у
судовому порядку за позовом органу
державного фінансового контролю,
правильність їх обчислення перевіряє
суд, який розглядає цей позов, а не
позов підконтрольної установи про
визнання вимоги протиправною.

Відтак, у задоволенні позову ДП
"Дирекція КГЗКОР" у частині позовних
вимог про визнання протиправними та
скасування пунктів 3, 6, 7, 8, 11 листа -
вимоги №11-06-14-14/691 від 03.02.14, які
стосуються відшкодування заподіяних
збитків, позивачу належить відмовити.

Перевіряючи правомірність оскарженого
позивачем пункту 10 листа-вимоги, суд
виходив з того, що у ході ревізії
об'єктів незавершеного будівництва
установлено, що відповідно до даних
бухгалтерського обліку ДП "Дирекція
КГЗКОР" станом на 01.05.11, 01.01.12, 01.01.13, 01.10.13
на рахунку 15 "Капітальні інвестиції"
рахуються об'єкти незавершеного
будівництва - будинки №6, №6а, №7 по вул.
Шкільна в с. Ранній Ранок Криворізького
району Дніпропетровської області та
будинки №3, №6, №7, №8, №11, №12, №16, №19, №20
по вул. Миру в с. Зелений Гай
Криворізького району
Дніпропетровської області, які
водночас за даними Реєстру прав
власності на нерухоме майно
зареєстровані на праві приватної
власності за фізичними особами.
(а.с.127-141, т.2). Відповідач в акті ревізії
зазначає, що власники цих будинків
приватизували їх всупереч вимогам ст.4
Закону України "Про особливості
приватизації об'єктів незавершеного
будівництва" та з порушенням пунктів 2.1,
2.2, 7.2, 7.4 Положення про порядок
приватизації об'єктів незавершеного
будівництва, затвердженого наказом
Фонду державного майна України №1894 від
11.09.00, зареєстрованого в Міністерстві
юстиції України 28.09.00 за №664/4885. З цих
підстав, відповідач, стверджуючи, що
зазначені житлові будинки
обліковуються по обліку КГЗКОР як
об'єкти незавершеного будівництва, але
не є його власністю, вказує, що
відчуження житлового фонду з
порушенням встановленого порядку та
без погодження органу управління
майном призвело до втрати активів та
нанесення збитків "Дирекція КГЗКОР" на
суму 1 429 530 грн. У зв'язку з цим
відповідач вимагає у позивача отримати
дозвіл органу, уповноваженого
управляти майном ДП "Дирекція КГЗКОР",
та списати з балансу підприємства
вартість незавершеного будівництва
(приватизованих житлових будинків).

Питання формування балансу
підприємства врегульовано Законом
України "Про бухгалтерський облік та
фінансову звітність в Україні",
Положенням про документальне
забезпечення записів у
бухгалтерському обліку, затвердженим
наказом Міністерства фінансів України
від 24.05.95 №88, зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України 05.06.95 за
№168/704, та Національним положенням
(стандартом) бухгалтерського обліку 1
"Загальні вимоги до фінансової
звітності", затвердженим наказом
Міністерства фінансів України від 07.02.13
№73, зареєстрованим в Міністерстві
юстиції України 28.02.13 за №336/22868 (надалі -
НП(С)БУ 1).

Відповідно до статті 1 Закону України
"Про бухгалтерський облік та фінансову
звітність в Україні" бухгалтерський
облік - процес виявлення, вимірювання,
реєстрації, накопичення, узагальнення,
зберігання та передачі інформації про
діяльність підприємства зовнішнім та
внутрішнім користувачам для прийняття
рішень; фінансова звітність -
бухгалтерська звітність, що містить
інформацію про фінансове становище,
результати діяльності та рух грошових
коштів підприємства за звітний період.

Згідно з пунктом 4 розділу І НП(С)БУ1
метою складання фінансової звітності є
надання користувачам для прийняття
рішень повної, правдивої та
неупередженої інформації про
фінансовий стан, результати діяльності
та рух грошових коштів підприємства.

За визначеннями, наведеними у пункті 3
НП(С)БУ 1, баланс (звіт про фінансовий
стан) - звіт про фінансовий стан
підприємства, який відображає на певну
дату його активи, зобов'язання і
власний капітал; активи - ресурси,
контрольовані підприємством у
результаті минулих подій, використання
яких, як очікується, призведе до
отримання економічних вигод у
майбутньому.

Відтак, з огляду на вибуття об'єктів
незавершеного будівництва з активів
позивача у зв'язку з їх приватизацією,
вимога органу державного фінансового
контролю про списання їх вартості з
балансу підприємства є правомірною та
узгоджується з завданнями державного
фінансового контролю за станом і
достовірністю бухгалтерського обліку
і фінансової звітності у
підконтрольних установах. Тому суд
відмовляє позивачу у позові про
скасування п.10 листа - вимоги №11-06-14-14/691
від 03.02.14.

Враховуючи, що спір вирішено не на
користь позивача, підстави для
присудження йому судового збору,
сплаченого при зверненні до суду,
відсутні. Відповідачем витрати.
передбачені ч.2 ст.94 КАС України, не
понесені.

Керуючись ст.ст. 11, 71, 86, 94, 158 - 163, 186, 254
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного
позову державного підприємства
"Дирекція Криворізького
гірничо-збагачувального комбінату
окислених руд" відмовити.

Постанова суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо таку скаргу не
було подано. У разі подання апеляційної
скарги постанова суду, якщо її не
скасовано, набирає законної сили після
повернення апеляційної скарги, відмови
у відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Кіровоградський окружний
адміністративний суд шляхом подачі в
10-денний строк з дня отримання її копії
апеляційної скарги, з одночасним
надісланням копії апеляційної скарги
до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду
О.А.
Черниш