Справа № 823/3768/13-а
Суддя: В.В. Мишенко
Дата ухвалення: 2014-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2014 року
справа № 823/3768/13-а

м. Черкаси

11 год. 59 хв.

Черкаський окружний адміністративний
суд в складі:

головуючого судді Мишенка В.В.,

при секретарі Гордієнку Ю.П.,

за участю сторін:

позивача - ОСОБА_1 (за паспортом);

представника позивача - ОСОБА_2 (за
довіреністю);

третя особа - ОСОБА_3 (за паспортом);

представника третьої особи - ОСОБА_4 (за
довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом ОСОБА_1 (далі-позивач) до
інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області, третя особа, яка не
заявляє самостійних вимог на предмет
спору - ОСОБА_3 про визнання
неправомірними дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного
адміністративного суду з позовною
заявою звернулась ОСОБА_1 до інспекції
Державного архітектурно-будівельного
контролю у Черкаській області, в якій
позивач з урахуванням збільшених
позовних вимог просить: визнати
протиправним дії Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області щодо складання акту
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
05.11.2013 року; визнати протиправним дії
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області щодо складання
протоколу про адміністративне
правопорушення № 675 від 05.11.2013р.;
визнати протиправним дії Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Черкаській області щодо
складання припису про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил №
272 від 05.11.2013р.; скасувати постанову № 689
від 18.11.2013р. про адміністративне
правопорушення; визнати
неправомірними дії посадової особи
інспекції ДАБК у Черкаській області
при організації і проведенні
перевірки, складанні акту перевірки
дотримання вимог законодавства у
сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил від 05.11.2013, протоколу № 675 від
05.11.2013, припису № 272 від 05.11.2013 та
скасувати постанову № 689 від 18.11.2013.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач
зазначає, що 05.11.2013 головним державним
інспектором інспекції ДАБК у
Черкаській області Михайленком М.В. був
складений акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
протокол без присутності позивача і
фактично 06.11.2013 в приміщенні інспекції.
Крім того, позивач вважає, що перевірка
була проведена безпідставно і без
наказу та направлення на перевірку.
Також було наголошено, що припис
складений з порушення законодавства,
без зазначення суті порушення та в який
строк їх необхідно усунути та вважає,
що і постанова про адміністративне
порушення винесена з порушенням. Крім
того, при винесенні спірних рішень
відповідачем не дотримано вимог
постанови Кабінету Міністрів України
№ 224 від 06.04.1995 року та постанови
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 року, а також вимог п. 6 ч. 2 ст. 2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" № 208/94-ВР від
14.10.1994 року, оскільки відповідачем не
зроблено детального опису виявлених
правопорушень. А отже, акт перевірки,
протокол, припис та постанова складені
відповідачем неправомірно та з
порушенням порядку проведення
перевірки і підлягають скасуванню.

В судовому засіданні позивач та його
представник позовні вимоги підтримали
в повному обсязі, обґрунтовуючи їх
обставинами викладеними в позові,
додаткових поясненнях та просили суд
задовольнити позов повністю.

Представник інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області у письмових
запереченнях та додаткових письмових
поясненнь проти задоволення позову
заперечував з підстав, викладених у
останніх.

Третя особа, яка не заявляє самостійних
вимог на предмет спору ОСОБА_3 та його
представник, також заперечували щодо
задоволення позовних вимог.

Заслухавши пояснення позивача, третьої
особи, представників сторін,
розглянувши подані документи і
матеріали, оцінивши належність,
допустимість, достовірність кожного
доказу окремо, а також достатність і
взаємний зв'язок доказів у їх
сукупності, суд встановив наступне.

Згідно з ст. 41 Закон України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі - Закон №3038),
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт. Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затверджений постановою КМУ від 23.05.2011
року № 553 (далі-Порядок № 533). Відповідно
до п.7 Порядку, позаплановою перевіркою
вважається перевірка, яка не
передбачена планом роботи інспекції,
підставою для проведення позапланової
перевірки є необхідність проведення
перевірки достовірності даних,
наведених у повідомленні та декларації
про початок виконання підготовчих
робіт, повідомленні та декларації про
початок виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 як
замовником реконструкції частини
житлового будинку з цокольним та
мансардним поверхами з добудовою по
АДРЕСА_1, подано відповідачу декларацію
про готовність даного об'єкта до
експлуатації - 02.10.2013 за вх. № 4323/01-12 (а.с.
17-19).

Порядок прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів
регулюється постановою Кабінету
Міністрів України від 13.04.2011 року № 461
"Питання прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів" (далі
- Порядок № 461).

Даним порядком передбачено, що
замовник будівництва подає до
інспекції ДАБК декларацію про
готовність об'єкта до експлуатації,
реєстрація якої засвідчує завершення
будівництва та можливість
експлуатації збудованого об'єкта.

Перевіряючи подану декларацію у
інспекції ДАБК виникли сумніви щодо
достовірності даних, зазначених у
декларації ОСОБА_1 (назви об'єкту у
дозволі на початок виконання
будівельних робіт та декларації про
готовність об'єкта до експлуатації
відрізняються одна від одної). В зв'язку
з чим, головним державним інспектором
інспекції ДАБК Михайленком М.В. на
підставі наказу інспекції від 04.11.2013
року № 647 (а.с. 80, який належним чином
зареєстрований в журналі обліку
наказів - а.с. 93-95), направлення
інспекції від 04.11.2013 року № 969-пп (а.с. 21),
відповідно до ст. 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
та згідно з Порядком № 553 в присутності
власника (замовника) «реконструкції
частини житлового будинку з цокольним
та мансардним поверхами з добудовою по
АДРЕСА_1» було проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил ОСОБА_1, а
саме: достовірності даних у поданій
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації.

У відповідності до п. 16-21 Порядку № 533 за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком. У
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України. Якщо суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис. У разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Так, відповідно до акту перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
05.11.2013р. (а.с. 6), в присутності гр. ОСОБА_1
(що вбачається з наданих до матеріалів
справи дисків) головним державним
інспектором проведена позапланова
перевірка.

За результатами перевірки встановлено
такі відхилення від проекту, а саме:
проектом передбачено реконструкцію
двох частин будинку із спільною стіною
без розділення їх на окремі будівлі, в
результаті реконструкції будинку
ОСОБА_1 між частинами будинку ОСОБА_1 та
ОСОБА_3 утворилась відстань 20см.; при
улаштуванні мансардного поверху,
частина покрівлі гр. ОСОБА_1 винесена на
частину будинку гр. ОСОБА_3; фасади
реконструйованої частини гр. ОСОБА_1 не
відповідають проектним рішенням. Даний
акт підписаний перевіряючим, а у полі
підпису суб'єкта містобудування, щодо
якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
згідно порядку, зроблено напис «від
підпису відмовилась 06.11.2013» (в
примірнику позивача), у примірнику
відповідача 06.11.2013 мається підпис про
отримання акта перевірки та
зауваження, що з викладеним в акті
перевірки не згідна, пояснення будуть
надані 07.11.2013.

Отже, проаналізувавши надані
матеріали, суд зазначає, що доводи
позивача про підстави та порядку
здійснення перевірки, спростовуються
матеріалами справи, а тому в діях
суб'єкта владних повноважень не
вбачається порушення законодавства.

Згідно ч. 4 ст. 41 Закону №3038 та пунктом 11
Порядку № 533 визначено, що посадові
особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, складати
протоколи про вчинення правопорушень,
акти перевірок та накладати штрафи
відповідно до закону.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі
про адміністративне правопорушення
зазначаються: дата і місце його
складення, посада, прізвище, ім'я, по
батькові особи, яка склала протокол;
відомості про особу, яка притягається
до адміністративної відповідальності
(у разі її виявлення); місце, час
вчинення і суть адміністративного
правопорушення; нормативний акт, який
передбачає відповідальність за дане
правопорушення; прізвища, адреси
свідків і потерпілих, якщо вони є;
пояснення особи, яка притягається до
адміністративної відповідальності;
інші відомості, необхідні для
вирішення справи. Якщо правопорушенням
заподіяно матеріальну шкоду, про це
також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його
склала, і особою, яка притягається до
адміністративної відповідальності;
при наявності свідків і потерпілих
протокол може бути підписано також і
цими особами. У разі відмови особи, яка
притягається до адміністративної
відповідальності, від підписання
протоколу, в ньому робиться запис про
це. Особа, яка притягається до
адміністративної відповідальності,
має право подати пояснення і
зауваження щодо змісту протоколу, які
додаються до протоколу, а також
викласти мотиви свого відмовлення від
його підписання. При складенні
протоколу особі, яка притягається до
адміністративної відповідальності,
роз'яснюються його права і обов'язки,
передбачені статтею 268 цього Кодексу,
про що робиться відмітка у протоколі.

На підставі, встановлених порушень
актом та у відповідності до вказаних
норм 05.11.2013 складений протокол № 675 про
адміністративне правопорушення в
якому міститься запис про повідомлення
позивача про дату, час і розгляд справи
про адміністративне правопорушення.
Даний протокол підписаний Михайленком
(особою яка склала протокол), а в полі
особи, яка притягується до
відповідальності міститься відмітка
«від підпису відмовилась 06.11.2013».

Крім того, підпунктом 3 пункту 11 Порядку
№ 533 визначено, що посадові особи
органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право зокрема
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Приписом № 272 від 05.11.2013 про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів та правил
також на підставі акту перевірки
встановлено відхилення від проекту та
зазначення недостовірних даних. Даним
приписом вимагається, усунути
вищевказані порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил. Строк
виконання припису зазначений на
обороті і становить до 05 січня 2014 року
(а.с. 10). В даному приписі, як і в акті та
протоколі міститься відмітка позивача
«від підпису відмовилась 06.11.2013».

Підсумовуючи, викладене, суд не приймає
доводи ОСОБА_1 з приводу
неправомірності винесення протоколу,
припису, оскільки винесені останні
були без її присутності та в яких не
було враховано її заперечення.
Перевіривши матеріали справи суд
зазначає, що заперечення надані гр.
ОСОБА_1 до акту, протоколу, припису і не
могли бути враховані, оскільки були
подані вже після складання - 07.11.2013 (що
вбачається зі вх. №). Крім того, як
вбачається з наданих пояснень
відповідача, дані заперечення були
розглянуті 18.11.2013 під час розгляду
справи про адміністративне
правопорушення в силу об'єктивних
причин (подані після винесення). З
приводу того, що в приписі відсутня
дата зазначення терміну усунення
недоліків, то суд роз'яснює позивачу
про наявність останньої на обороті
припису.

В подальшому інспекцією ДАБК винесена
постанова № 689 від 18.11.2013 по справі про
адміністративне правопорушення в якій
зафіксовано відсутність ОСОБА_1 на
розгляді справи. Проте, з протоколу № 675
вбачається, що ОСОБА_1 була повідомлена
належним чином про розгляд справи на 10
год. 00 хв. 18.11.2013., а тому, суд вважає, що
ОСОБА_1 безпідставно стверджує про
відсутність проінформованості
винесення постанови, що також
вбачається з заперечень до протоколу.

Пункту 22 Порядку № 533 передбачено, що
постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф.

Окрім вище встановлених обставин в
матеріалах справи міститься висновок
експерта № 27/14/Буд судової
будівельно-технічної експертизи по
адміністративній справі № 823/3768/13-а (а.с.
171-257) в якому встановлено, що при
будівництві є відхилення від проектної
документації. Тобто, даний висновок
експерта, підтверджує встановлені
факти, що зафіксовані актом перевірки.

Статтею 82 КАС України встановлено, що у
висновку експерта також зазначається,
що експерта попереджено про
кримінальну відповідальність за
завідомо неправдивий висновок та за
відмову без поважних причин від
виконання покладених на нього
обов'язків.

Стаття 19 Конституції України
регламентує наступне: правовий порядок
в Україні ґрунтується на засадах,
відповідно до яких ніхто не може бути
примушений робити те, що не передбачено
законодавством.

У відповідності до ч. 1 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього кодексу.

Згідно зі ст. 2 КАС України у справах
щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; 2) з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; 3) обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); 4) безсторонньо
(неупереджено); 5) добросовісно; 6)
розсудливо; 7) з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
всім формам дискримінації; 8)
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); 9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення; 10)
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Враховуючи як матеріалами справи так і
висновком експерта, суд приходить до
висновку, що докази, надані позивачем,
не підтверджують обставини, на які він
посилається в адміністративному
позові та були спростовані доводами
відповідачами, які знайшли своє
підтвердження в судовому засіданні та
в матеріалах справи, а тому в
задоволенні адміністративного позову
необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 94 КАС України якщо
адміністративний позов задоволено
частково, судові витрати, здійснені
позивачем, присуджуються йому
відповідно до задоволених вимог, а
відповідачу - відповідно до тієї
частини вимог, у задоволенні яких
позивачеві відмовлено.

Керуючись ст.ст.11,14,70,71,89,94,159 - 163 КАС
України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного
позову відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Київського
апеляційного адміністративного суду
через Черкаський окружний
адміністративний суд в порядку ст. 185-187
КАС України.

Суддя
В.В. Мишенко

Повний текст постанови виготовлено
01.12.2014