Справа № 826/10684/14
Суддя: Кобаль М.І.
Дата ухвалення: 2014-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Соколова
Суддя-доповідач:
У Х В А Л А

Іменем України

19 листопада 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого - судді
Кобаля М.І.,

суддів:
Бабенка К.А., Борисюк Л.П.

розглянувши в порядку письмового
провадження матеріали апеляційної
скарги Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві на постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
15 вересня 2014 року у справі за
адміністративним позовом Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Приват-Хол» до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання незаконними
дій та скасування приписів та
постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Приват-Хол» (далі -
Позивач) звернулось до суду із
адміністративним позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві (далі -
Відповідач), в якому просило визнати
незаконними дії відповідача; визнати
незаконним та скасувати припис від
27.11.2013 року; визнати незаконним та
скасувати припис від 20.12.2013 року;
визнати незаконною та скасувати
постанову №605/13/7/26-26/0912/02/3 від 09.12.2013
року; визнати незаконною та скасувати
постанову №606/13/7/26-26/0912/02/3 від 09.12.2013
року; визнати незаконною та скасувати
постанову №666/13/7-26-15/3-12/02/3 від 30.12.2013
року.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
15 вересня 2014 року адміністративний
позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим
рішенням, відповідач подав апеляційну
скаргу, в якій просив скасувати рішення
суду першої інстанції та ухвалити нове
рішення, яким відмовити в задоволенні
вимог адміністративного позову в
повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що
судом першої інстанції було порушено
норми матеріального та процесуального
права, що призвело до неправильного
вирішення справи.

Сторони, будучи належним чином
повідомлені про дату, час та місце
апеляційного розгляду справи, в судове
засідання не з'явилися. Про причини
своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо письмових доказів для
правильного вирішення апеляційної
скарги, а особиста участь сторін в
судовому засіданні - не обов'язкова,
колегія суддів у відповідності до ч. 4
ст. 196 КАС України визнала можливим
проводити апеляційний розгляд справи
за відсутності сторін.

Апеляційний розгляд справи
здійснюється без фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного
засобу, оскільки сторони у судове
засідання не з'явились.

Відповідно до ч.1 ст. 41 КАС України, у
разі неявки у судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи
якщо відповідно до положень цього
Кодексу розгляд справи здійснюється за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі (у тому числі при розгляді
справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Згідно із ч. 1 п. 1 ст. 198, ст. 200 КАС
України, суд апеляційної інстанції
залишає скаргу без задоволення, а
постанову суду - без змін, якщо визнає,
що суд першої інстанції правильно
встановив обставини справи та ухвалив
судове рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права,
не може бути скасовано правильне по
суті рішення суду з одних лише
формальних міркувань.

Як встановлено судом першої інстанції
та підтверджується матеріалами справи,
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві в порядку ст. 41 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" та на підставі вимоги
Головного відділу по боротьбі з
корупцією та організованою
злочинністю Головного управління
Служби безпеки України у м. Києві та
Київській області проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності під час
будівництва та експлуатації
нежитлової будівлі на проспекті М.
Бажана, 3д у Дарницькому районі міста
Києва.

За результатами проведеної перевірки
складено Акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
27.11.2013 року (далі по тексту - Акт
перевірки) та видано припис від 27.11.2013р.
з вимогою заборонити експлуатацію
нежитлової будівлі на проспекті М.
Бажана, 3-д та усунути порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності у встановленому
законодавством порядку до 16.12.2013 р., а
також складено протоколи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, із фіксуванням суті
правопорушення.

За результатами розгляду матеріалів
про адміністративне правопорушення,
відповідачем винесено постанову
№605/13/7/26-26/0912/02/3 від 09.12.2013 року, якою ПП
"Приват-Хол" визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4
ч. 2 ст. 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" та
накладено штраф у розмірі 109 620 грн. та
постанову №606/13/7/26-26/0912/02/3 від 09.12.2013
року, якою ПП "Приват-Хол" визнано
винним у вчиненні правопорушення,
передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" та накладено штраф у
розмірі 109 620 грн.

Позивач не погоджуючись з
вищезазначеними рішеннями суб'єкта
владних повноважень, звернувся до суду
за захистом своїх прав та законних
інтересів.

Приймаючи рішення про задоволення
адміністративного позову, суд першої
інстанції прийшов до висновку, що в
силу вимог статті 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову, проте,
останнім зазначене не виконано.

Колегія суддів апеляційної інстанції
погоджує висновок суду першої
інстанції, оскільки він знайшов своє
підтвердження під час апеляційного
розгляду справи.

Згідно із статтею 6 і частиною 2 статті 19
Конституції України органи державної
влади зобов'язані діяти у межах
повноважень та у спосіб, що визначені
Конституціями і законами України.

Частинами 1та 2 статті 41 Закону України
№ 3038 "Про регулювання містобудівної
діяльності" (далі по тексту - Закон № 3038)
державний архітектурно-будівельний
контроль це - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Згідно із частинами 2 та 3 ст. 41 Закону №
3038, державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України. Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю розглядають відповідно до
закону справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №
553 (далі по тексту - Порядок), державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Інспекціями за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку, позаплановою
перевіркою вважається перевірка, яка
не передбачена планом роботи
інспекції.

Підставами для проведення
позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування
письмової заяви про проведення
перевірки об'єкта будівництва або
будівельної продукції за його бажанням
чи письмової заяви про проведення
перевірки щодо дотримання суб'єктом
господарювання Ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної з будівництвом об'єкта
архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;

- необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів; -
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом
містобудівної діяльності вимог
приписів інспекцій; - перевірка
виконання суб'єктом господарювання
вимог інспекції щодо усунення порушень
ліцензіатом ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної з будівництвом об'єкта
архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;

- звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки. У разі
виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Припис
складається у двох примірниках та
підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної Інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Пунктом 18 Порядку визначено, що Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з п. 21 Порядку, у разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис.

Як встановлено судом першої інстанції
та не заперечувалось у письмових
поясненнях відповідача, перевірка була
проведена без присутності
представника позивача, тобто всупереч
положенням вищезазначеного порядку.

Крім того, як вищезазначено, акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
проте, зазначене положення
відповідачем не виконано.

Під час дослідження матеріалів справи,
колегією суддів встановлено, що в акті
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
27.11.2013 року та 20.12.2013 року відсутні
підписи представника позивача.

Згідно із п. 10 Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 06 квітня 1995 року
№ 244 (далі - Порядок № 244), уповноважена
посадова особа інспекції складає
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності у двох
примірниках, один з яких надається під
підпис суб'єкту містобудування, що
притягається відповідальності за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, не пізніше трьох робочих
днів з дня складення акта перевірки
такого суб'єкта містобудування.

Суб'єкт містобудування, який
притягається до відповідальності за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, має право подати пояснення
і зауваження щодо змісту протоколу, які
є його невід'ємною частиною, а також
викласти мотиви своєї відмови від його
підписання.

Проте, протоколи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності для
підписання, ознайомлення та надання
пояснень і зауважень ПП "Приват-Хол" не
надавались, про що свідчить
відсутність в них відміток про
отримання протоколу, або відмови від
підписання, та отримання протоколу.

Відповідно до п. 19 Порядку припис
складається у двох примірниках. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з п. 21 Порядку № 553, у разі
відмови суб'єкта містобудування, щодо
якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та і припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Проте, Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві не надано ані суду першої
інстанції ані суду апеляційної
інстанції жодного доказу надіслання та
отримання акту та припису ПП
"Приват-Хол", а в матеріалах справи
зазначені докази відсутні.

Як встановлено судом першої інстанції,
що про оскаржувані акти, постанови та
приписи позивачу стало відомо лише під
час ознайомлення з матеріалами судової
справи №910/2192/14, що розглядається у
Господарському суді міста Києва, за
позовом Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві до ПП "Приват-Хол" про
зобов'язання знести самочинно
збудовану будівлю по проспекту Бажана,
3-д у Дарницькому районі міста Києва.

Таким чином, суд апеляційної інстанції
прийшов до висновку, що всупереч
вимогам чинного законодавства,
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві було порушено порядок та
процедуру винесення оскаржуваних
рішень, що в свою чергу, позбавило
можливості ПП "Приват-Хол" виконати
вимоги зазначеного припису та уникнути
накладення штрафу за його не виконання.

Отже, колегія суддів апеляційної
інстанції вважає, що судом першої
інстанції було вірно встановлено
фактичні обставини справи, надано
належну оцінку дослідженим доказам,
прийнято законне та обґрунтоване
рішення у відповідності з вимогами
матеріального та процесуального права.

Обставини, викладені в апеляційній
скарзі, до уваги не приймаються,
оскільки є необґрунтованими та не є
підставами для скасування рішення суду
першої інстанції.

В зв'язку з цим колегія суддів вважає
необхідним апеляційну скаргу залишити
без задоволення, а постанову окружного
суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 197, 198, 200, 205, 206, 212,
254 КАС України, Київський апеляційний
адміністративний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві - залишити без
задоволення, а постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
15 вересня 2014 року - без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції
набирає законної сили з моменту
проголошення.

Касаційну скаргу може бути подано
безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України
протягом двадцяти днів після набрання
законної сили судовим рішенням суду
апеляційної інстанції, а в разі
складення в повному обсязі відповідно
до ст. 160 цього Кодексу - з дня складення
в повному обсязі.

Головуючий - суддя
М.І. Кобаль

судді:
К.А. Бабенко

Л.П. Борисюк

.

Головуючий суддя
Кобаль М.І.

Судді:
Бабенко К.А

Борисюк Л.П.