Справа № 826/14131/14
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2014-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 листопада 2014 року 15:55
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Скочок Т.О., при секретарі Новик В.М.,
розглянувши у порядку письмового
провадження адміністративну справу
за позовомТовариства з обмеженою
відповідальністю «Берізка»
доІнспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській областіпровизнання
протиправними та скасування постанов
№З-2608/1-7/10-6/2608/09/01 та №З-2608/2-7/10-7/2608/09/01
від 26.08.2014 року, - ВСТАНОВИВ:
До Окружного адміністративного суду
міста Києва звернулося Товариство з
обмеженою відповідальністю «Берізка»
(надалі - позивач або ТОВ «Берізка») з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області (надалі - відповідач
або Інспекція) про визнання
протиправними та скасування постанов
№З-2608/1-7/10-6/2608/09/01 та №З-2608/2-7/10-7/2608/09/01
від 26.08.2014 року.
Ухвалою Окружного адміністративного
суду міста Києва від 07.10.2014 року
відкрито провадження у справі,
закінчено підготовче провадження та
призначено справу до судового розгляду
справи.
В обґрунтування позовних вимог
представник позивача зазначив, що
оскаржувані рішення Інспекції є
необґрунтованими, оскільки, за
твердженнями останнього, перевірка ТОВ
«Берізка» відбулася у період, протягом
якого накладено заборону на проведення
перевірок, а також штрафи, накладені на
ТОВ «Берізка» оскаржуваними
постановами, застосовані з порушенням
положень ст. 250 Господарського кодексу
України. Крім того, представником
позивача наголошено, що при проведенні
перевірки ТОВ «Берізка» направлення на
проведення перевірки не було
пред'явлено позивачу та не додано
підтвердження підстав для проведення
перевірки.

У судове засідання 27.10.2013 року з'явився
представник позивача, який заявлені
позовні вимоги підтримав у повному
обсязі та просив суд задовольнити їх з
підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судове
засідання 27.10.2014 року не з'явився, явку
свого представника не забезпечив, хоча
був належним чином повідомлений про
дату час і місце судового розгляду, що у
відповідності до положень ст. 35 Кодексу
адміністративного судочинства України
(надалі - КАС України) підтверджується
наявним у матеріалах справи
повідомленням про вручення поштового
відправлення.

При цьому, 27.10.2014 року від представника
Державної архітектурно-будівельної
інспекції України через канцелярію
суду надійшли письмові заперечення
проти позову, в яких зазначено, що
оскаржувані постанови є правомірними,
оскільки були винесені на підставі та у
межах наявних в Інспекції повноважень,
у зв'язку з виявленими порушеннями з
боку ТОВ «Берізка».

Суд у судовому засіданні 27.10.2014 року на
підставі ч. 6 ст. 128 КАС України,
враховуючи неприбуття належним чином
повідомленого відповідача та
відсутність потреби заслухати свідка
чи експерта, ухвалив про перехід до
розгляду справи у порядку письмового
провадження.

Розглянувши наявні в матеріалах справи
документи і матеріали, заслухавши
пояснення представника позивача,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини справи, на яких
ґрунтується позов, оцінивши докази, які
мають значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд зазначає
про наступне.

Як вбачається з матеріалів справи,
Інспекцією на підставі звернення
виконавчого комітету Броварської
міської ради від 21.07.2014 року №7/10-2107/49,
звернення Броварської міжрайонної
прокуратури від 04.08.2014 року №7/10-0408/24 та
направлення від 01.08.2014 року №1900.14/09/02
проведено позапланову перевірку
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил ТОВ
«Берізка», у зв'язку з чим складено акт
від 15.08.2014 року (надалі - акт перевірки).

За результатами вищезазначеної
перевірки встановлено, що згідно
державного акту на право власності на
земельну ділянку серія ЯЕ №605862 - для
обслуговування будівлі магазину -
землі комерційного використання,
земельна ділянка належить ТОВ
«Берізка». Актом Державної приймальної
комісії про прийняття в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта від
19.05.2014 року №441 магазин «Берізка» та
його частина, яка переобладнана під
кафе, прийняті в експлуатацію. Під час
проведення перевірки та згідно наданих
пояснень директора ТОВ «Берізка»
Дущенка Олександра Петровича
встановлено, що ТОВ «Берізка» в 2013 році
(березень) без документу, що дає право
на виконання будівельних робіт
виконані будівельні роботи з
реконструкції магазину «Берізка» по
вул. Красовського, 27 в м. Бровари
Київської області, а саме: побудовано
прибудову (м'ясний магазин) магазину
розмірами в плані 16,67х6,30 м. Побудовано
стіни першого поверху, перекрито дах та
виконано внутрішні оздоблювальні
роботи. Зазначені дії порушують вимоги
ст.ст. 34, 36 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності». Крім того, перевіряючими
встановлено, що без прийняття об'єкта в
експлуатацію здійснюється самовільна
експлуатація прибудови (м'ясний
магазин) до магазину «Берізка» по вул.
Красовського, 27 м. Бровари Київської
області. Зазначені дії порушують
вимоги ст. 39 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності». Також, в акті перевірки
вказано, що об'єкт належить до ІІІ
категорії складності.

На підставі вищенаведеного, Інспекцією
складено протоколи №2-Л-З-1508/1 та
№2-Л-З-1508/2 про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 15.08.2014
року, якими призначено розгляд справи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, а також
приписи №С-1508/4 та №С-1508/5 про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
15.08.2014 року, якими з метою усунення
виявлених порушень від ТОВ «Берізка»
вимагається в термін до 30.09.2014 року
усунути порушення у сфері
містобудівної діяльності в
установленому законодавством порядку
та з моменту отримання припису
зупинити експлуатацію об'єкта
реконструкції магазину-кафе «Берізка»
по вул. Красовського, 27 в м. Бровари
Київської області до усунення
виявлених порушень в установленому
законодавством порядку.

Також, за результатами виявлених
Інспекцією порушень відповідачем
винесено постанови №З-2608/1-7/10-6/2608/09/01 та
№З-2608/2-7/10-7/2608/09/01 про накладення штрафу
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 26.08.2014
року, якими ТОВ «Берізка» визнано
винним у вчиненні правопорушення,
передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
порушення у сфері містобудівної
діяльності», та накладено штраф у сумі
109 620,00 грн. та у вчиненні
правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 6
ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності», та
накладено штраф у сумі 109 620,00 грн.

Вважаючи оскаржувані постанови
№З-2608/1-7/10-6/2608/09/01 та №З-2608/2-7/10-7/2608/09/01
від 26.08.2014 року протиправними, а, відтак,
такими, що підлягають скасуванню,
позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд
виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI
(надалі - Закон №3038), державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 41
Закону №3038).

Так, п. 3 Указу Президента України від
08.04.2011 року №439/2011, яким затверджено
Положення про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України (надалі - Указ №439), визначено,
що основними завданнями
Держархбудінспекції України є
реалізація державної політики з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, контролю у сфері
житлово-комунального господарства.

Держархбудінспекція України
відповідно до покладених на неї
завдань, зокрема, проводить перевірки,
у тому числі щодо дотримання
встановленого порядку прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, та розглядає справи про
правопорушення у сферах містобудівної
діяльності, житлово-комунального
господарства з прийняттям відповідних
рішень (пп. 10, 11 п. 4 Указу №439).

Приписами п. 6 Указу №439 передбачено, що
Держархбудінспекція України здійснює
свої повноваження безпосередньо та
через свої територіальні органи в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі або
міжрегіональні (повноваження яких
поширюються на декілька регіонів)
територіальні органи.

Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затверджено Постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року №553
(надалі - Порядок №553).

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок (п. 5
Порядку №553).

Згідно п. 7 Порядку №553, позаплановою
перевіркою вважається перевірка, яка
не передбачена планом роботи
інспекції. Підставою для проведення
позапланової перевірки, зокрема, є
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства, а
також вимога правоохоронних органів
про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки.

Так, представник позивача наголошував
на тому, що перевірка ТОВ «Берізка»
відбулася у період, протягом якого
накладено заборону на проведення
перевірок, а також те, що при проведенні
перевірки ТОВ «Берізка» направлення на
проведення перевірки не було
пред'явлено позивачу та не додано
підтвердження підстав для проведення
перевірки.

Згідно ст. 31 Закону України «Про
Державний бюджет України на 2014 рік» від
16.01.2014 року №719-VII (надалі - Закон №719),
установлено, що перевірки підприємств,
установ та організацій, фізичних
осіб-підприємців контролюючими
органами (крім Державної фіскальної
служби України) здійснюються протягом
серпня - грудня 2014 року виключно з
дозволу Кабінету Міністрів України або
за заявкою суб'єкта господарювання
щодо його перевірки.

У відповідності до матеріалів справи,
перевірка ТОВ «Берізка», за
результатами якої винесено
оскаржувані постанови, проводилася у
період серпня 2014 року, тобто у період,
протягом якого вказаними вище
положеннями Закону №719 встановлено
обмеження щодо проведення перевірок
підприємств, установ та організацій,
фізичних осіб-підприємців
контролюючими органами.

Разом з тим, суд зазначає, що суб'єкт
містобудування має право не допустити
представника Інспекції до проведення
перевірки, якщо, на його думку, порушено
порядок її проведення.

У разі коли суб'єкт містобудування не
скористався даним правом і перевірка
була проведена, останній має право
оскаржити рішення, прийняте за
результатами перевірки.

В той же час, суд критично оцінює
посилання представника позивача про
допущені процедурні порушення
відповідачем під час проведення
перевірки та складання документів за
результатами проведеної перевірки
(зокрема, не пред'явлення направлення
на проведення перевірки та не надання
підтвердження підстав для проведення
перевірки), оскільки, на думку суду,
допуск до перевірки нівелює правові
наслідки процедурних порушень,
допущених контролюючим органом при
призначенні та/або проведенні
перевірки, у зв'язку з чим за умови
такого допуску підставою для
скасування рішення (прийнятого за
результатами перевірки) може бути лише
неправильність його прийняття по суті,
а не власне процедурні порушення, на
чому наполягає представник позивача.

Аналогічна за змістом правова позиція
викладена в постанові Верховного Суду
України №21-25а10 від 24.12.2010 року, ухвалах
Вищого адміністративного суду України
№К/9991/9687/12 від 05.02.2014 року, №К/800/36909/13 від
27.11.2013 року.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком (п.
16 Порядку №553), а у разі виявлення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, крім акта
перевірки, складається протокол разом
з приписом усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис) (п. 17 Порядку №553).

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (п. 22 Порядку №553).

Нормативно-правовим актом, що
встановлює відповідальність юридичних
осіб та фізичних осіб - підприємців
(суб'єктів містобудування) за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, є Закон України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» від
14.10.1994 року №208/94-ВР (надалі - Закон
№208/94), який встановлює різні за своєю
правовою природою підстави для
притягнення до юридичної
відповідальності.

Приписами абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону №208/94,
про порушення якого зазначено в
оскаржуваній постанові, передбачено,
що суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу, зокрема, за виконання
будівельних робіт без реєстрації
декларації про початок виконання таких
робіт, а також наведення недостовірних
даних у зазначеній декларації на
об'єктах III категорії складності - у
розмірі дев'яноста мінімальних
заробітних плат.

В свою чергу, абз. 4 п. 6 ч. 6 ст. 2 Закону
№208/94 визначено, що суб'єкти
містобудування, які є замовниками
будівництва об'єктів (у разі
провадження містобудівної діяльності),
або ті, що виконують функції замовника
і підрядника одночасно, несуть
відповідальність у вигляді штрафу,
зокрема, за експлуатацію або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію, а також
наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації чи акті готовності
об'єкта до експлуатації об'єктів III
категорії складності - у розмірі
дев'яноста мінімальних заробітних
плат.

Водночас, слід зазначити, що приписи ст.
238 Господарського кодексу України
(надалі - ГК України) встановлюють, що за
порушення встановлених законодавчими
актами правил здійснення
господарської діяльності до суб'єктів
господарювання можуть бути
застосовані уповноваженими органами
державної влади або органами місцевого
самоврядування
адміністративно-господарські санкції,
тобто заходи організаційно-правового
або майнового характеру, спрямовані на
припинення правопорушення суб'єкта
господарювання та ліквідацію його
наслідків.

Строки застосування
адміністративно-господарських
санкцій, встановлені ст. 250 ГК України,
відповідно до частини першої якої
адміністративно-господарські санкції
можуть бути застосовані до суб'єкта
господарювання протягом шести місяців
з дня виявлення порушення, але не
пізніш як через один рік з дня
порушення цим суб'єктом встановлених
законодавчими актами правил
здійснення господарської діяльності,
крім випадків, передбачених законом.

Зі змісту цієї статті випливає, що
законодавець встановив граничні
строки застосування уповноваженими
органами державної влади або органами
місцевого самоврядування
адміністративно-господарських санкцій
до суб'єктів господарювання за
порушення зазначеними суб'єктами
встановлених законодавчими актами
правил здійснення господарської
діяльності.

Фактично у наведеній статті містяться
два строкові обмеження. Одне з них
полягає у тому, що
адміністративно-господарські санкції
не можуть застосовуватися після
закінчення одного року з дня вчинення
порушення суб'єктом господарювання
встановлених законодавчими актами
правил здійснення господарської
діяльності, зокрема, вчинення
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Другий обмежуваний строк, встановлений
у цій статті, полягає у тому, що
адміністративно-господарські санкції
не можуть бути застосовані пізніше
шести місяців з дня виявлення
порушення встановлених правил
здійснення господарської діяльності
уповноваженим органом державної влади
або органом місцевого самоврядування.

Таким чином, другий обмежувальний
строк у застосуванні
адміністративно-господарських санкцій
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності полягає у
тому, що їх не може бути застосовано
пізніше шести місяців із дня виявлення
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Аналіз приписів наведеної статті дає
підстави для висновку, що при виявленні
факту вчинення суб'єктом
господарювання правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, Інспекція,
приймаючи рішення про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, має діяти в
межах граничних строків, встановлених
ч. 1 ст. 250 ГК України. Закінчення
будь-якого із встановлених зазначеною
статтею строків застосування
адміністративно-господарських санкцій
виключає застосування таких санкцій.

Враховуючи те, що застосований згідно з
постановами Інспекції №З-2608/1-7/10-6/2608/09/01
та №З-2608/2-7/10-7/2608/09/01 від 26.08.2014 року
штраф є адміністративно-господарською
санкцією, такий штраф повинен би був
застосовуватись у межах строків,
визначених ст. 250 ГК України, частина
перша якої передбачає, що
адміністративно-господарські санкції
можуть бути застосовані до суб'єкта
господарювання протягом шести місяців
з дня виявлення порушення, але не
пізніш як через один рік з дня
порушення цим суб'єктом встановлених
законодавчими актами правил
здійснення господарської діяльності,
крім випадків, передбачених законом.

Так, у відповідності до змісту акту
перевірки, посадовими особами
Інспекції встановлено, що ТОВ
«Берізка» в 2013 році (березень) без
документу, що дає право на виконання
будівельних робіт виконані будівельні
роботи з реконструкції магазину
«Берізка» по вул. Красовського, 27 в м.
Бровари Київської області, а саме:
побудовано прибудову (м'ясний магазин)
магазину розмірами в плані 16,67х6,30 м, з
огляду на що, строк застосування
адміністративно-господарських санкцій
слід обраховувати починаючи з цієї
дати, а, отже, річний строк для
застосування
адміністративно-господарських санкцій
за порушення в сфері містобудування
закінчився у березні 2014 року.

Слід зазначити, що аналогічна позиція
викладена у постанові Верховного суду
України від 27.05.2014 року (№ЄДРСР 39689373),
прийнятої за результатами розгляду
заяви про перегляд судового рішення з
мотивів неоднакового застосування
судом (судами) касаційної інстанції
одних і тих самих норм матеріального
права у подібних правовідносинах.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 244-2 КАС
України, рішення Верховного Суду
України, прийняте за результатами
розгляду заяви про перегляд судового
рішення з мотивів неоднакового
застосування судом (судами) касаційної
інстанції одних і тих самих норм
матеріального права у подібних
правовідносинах, є обов'язковим для
всіх суб'єктів владних повноважень, які
застосовують у своїй діяльності
нормативно-правовий акт, що містить
зазначені норми права, та для всіх
судів України. Суди зобов'язані
привести свою судову практику у
відповідність з рішенням Верховного
Суду України.

Таким чином, суд дійшов висновку, що
оскаржувані постанови Інспекції
№З-2608/1-7/10-6/2608/09/01 та №З-2608/2-7/10-7/2608/09/01
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 26.08.2014 року є
протиправними та підлягають
скасуванню.

Відповідно до ст. 19 Конституції
України, органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при
вирішенні справи керується принципом
законності, відповідно до якого органи
державної влади, органи місцевого
самоврядування, їх посадові і службові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

При цьому суд, оцінюючи спірні дії
відповідача, виходить з критеріїв
оцінки рішень, дій чи бездіяльності
суб'єкта владних повноважень,
встановлених ч. 3 ст. 2 КАС України, до
яких, зокрема, відносяться вчинення дій
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України, з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано, обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для вчинення дії.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення, крім випадків,
встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в
сукупності, проаналізувавши матеріали
справи та надані сторонами докази, суд
дійшов висновку, що позовні вимоги є
обґрунтованими, а відтак, такими, що
підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 69-71, 94, ч. 6 ст. 128, ст.ст.
158-163, 167, 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, Окружний
адміністративний суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та
скасувати постанови Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Київській області
№З-2608/1-7/10-6/2608/09/01 та №З-2608/2-7/10-7/2608/09/01
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 26.08.2014 року.

Постанова набирає законної сили в
строк і порядку, передбачені ст. 254
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Постанова може бути оскаржена до
апеляційної інстанції за правилами,
встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Суддя
Т.О. Скочок