Справа № 826/15212/14
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2014-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1 У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без
12 листопада 2014 року м.
Окружний адміністративний суд
міста Києва у складі судді
Погрібніченка І.М., при секретарі
судового засідання Федоровій О.В. та за
участю: третьої особи - ОСОБА_1, та
представників: позивача - ОСОБА_2,
відповідача - ОСОБА_3, третьої особи -
ОСОБА_4 розглянувши у відкритому
судовому засіданні клопотання
представника ОСОБА_1 про залишення
позовної заяви без розгляду у
адміністративній справіза
позовомОСОБА_5 до Реєстраційної служби
головного управління юстиції у місті
Києвітретя особа, що не заявляє
самостійних вимог на предмет спору:
ОСОБА_1провизнання протиправними та
скасування рішення, зобов'язання
вчинити певні діїНа підставі ч. 7 ст. 160
Кодексу адміністративного судочинства
України в судовому засіданні 12
листопада 2014 року проголошено вступну
та резолютивну частини ухвали.
06 жовтня 2014 року до Окружного
адміністративного суду м. Києва
звернулася ОСОБА_5 до Реєстраційної
служби головного управління юстиції у
- визнання протиправним та скасування
рішення Реєстраційної служби
Головного управління юстиції у м. Києві
про державну реєстрацію прав та їх
обтяжень, індексний номер 4981606 від
14.08.2013 p.;

- скасування запису про державну
реєстрацію права власності за № 2108477
від 26.07.2013 року;

- зобов'язання Реєстраційну службу
Головного управління юстиції у м. Києві
повторно розглянути заяву про державну
реєстрацію прав та їх обтяжень, подану
ОСОБА_1 26.07.2013 року, реєстраційний №
2220263.

Ухвалою Окружного адміністративного
суду міста Києва від 06 жовтня 2014 року
відкрито провадження в
адміністративній справі № 826/15212/14, до
участі у справі у якості третьої особи,
що не заявляє самостійних вимог на
предмет спору залучено ОСОБА_1.

12 листопада 2014 року у судовому
засіданні представником ОСОБА_1
заявлено клопотання про залишення
позовної заяви без розгляду, у зв'язку з
її подачею після закінчення строків
звернення до суду, установлених
законом.

Представник позивача заперечував
проти задоволення вказаного
клопотання, в той час як представник
відповідача у вирішенні вказаного
клопотання покладався на розсуд суду.

Розглянувши заявлене клопотання,
вивчивши матеріали справи, заслухавши
думку представників позивача,
відповідача та третьої особи, суд
дійшов висновку про його
обґрунтованість, з огляду на наступне.

Строк звернення до адміністративного
суду встановлено статтею 99 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Відповідно до частини першої статті 99
Кодексу адміністративного судочинства
України адміністративний позов може
бути подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою наведеної
статті, для звернення до
адміністративного суду за захистом
прав, свобод та інтересів особи
встановлюється шестимісячний строк,
який, якщо не встановлено інше,
обчислюється з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
інтересів.

Обчислення строку звернення до суду
Кодексом адміністративного
судочинства України пов'язується з
моментом, коли особа дізналась або
повинна була дізнатись про наявність
порушення своїх прав, свобод чи
інтересів, тобто дізналась про рішення,
дії чи бездіяльність суб'єкта владних
повноважень, а не з моменту коли особі
стало відомо, що їй необхідно захистити
свої порушені права, свободи чи
інтереси.

Встановлення процесуальних строків
законом передбачено з метою
дисциплінування учасників
адміністративного судочинства та
своєчасного виконання ними
передбачених Кодексом
адміністративного судочинства України
певних процесуальних дій. Інститут
строків в адміністративному процесі
сприяє досягненню юридичної
визначеності у публічно-правових
відносинах, а також стимулює учасників
адміністративного процесу
добросовісно ставитися до виконання
своїх обов'язків. Ці строки обмежують
час, протягом якого такі
правовідносини можуть вважатися
спірними; після їх завершення, якщо
ніхто не звернувся до суду за
вирішенням спору, відносини стають
стабільними.

Як вбачається з матеріалів справи,
позивачем оскаржується рішення
Реєстраційної служби Головного
управління юстиції у м. Києві про
державну реєстрацію прав та їх
обтяжень, індексний номер 4981606 від
14.08.2013 року та запис про державну
реєстрацію права власності за № 2108477
від 26.07.2013 року, в той час як з даним
адміністративним позовом до суду
позивач звернувся 06 жовтня 2014 року, що
перевищує шестимісячний строк від дня
коли він мав дізнатися про порушення
його прав.

Водночас, зі змісту позовної заяви та
доданих до неї документів судом
встановлено, що ОСОБА_5 є власником 1/2
квартири АДРЕСА_1 на підставі договору
купівлі-продажу від 16.03.2013 року,
укладеного з ОСОБА_6. Право власності на
вказану частину зареєстровано у
Державному реєстрі прав на нерухоме
майно 16.03.2013 року на підставі рішення
про державну реєстрацію прав та їх
обтяжень від 16.03.2013 року, індексний
номер 932979.

Власником іншої Ѕ частини квартири
АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 на підставі рішення
Дарницького районного суду м. Києва від
18.11.2009 року, відповідно до якого за
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнано право
власності на 1/2 частину - квартири
АДРЕСА_1, яка складається з трьох кімнат
загальною площею 73,7 кв.м, в тому числі
житловою площею 42,0 кв.м, що належить їй
на праві приватної власності на
підставі Свідоцтва про право власності
від 08 жовтня 1998 року (серії ККВ № 23861).
Згідно рішення Дарницького районного
суду м. Києва від 23.03.2011 року ОСОБА_1
виділено в користування кімнати
розміром 12.1 кв.м. та 11.9 кв.м. в квартирі
АДРЕСА_1. Кухню, коридор, ванну кімнату,
вбиральню залишити в загальному
користуванні.

Враховуючи викладене вище, позивач
зазначає, що вказаний порядок
користування було встановлено між
третьою особою та ОСОБА_6, а не з ОСОБА_5,
а тому з останньою як співвласником
вказаної вище квартири ОСОБА_1, не було
узгодженого такого порядку
користування.

При цьому, представник позивача
зазначав, що про порушення своїх прав
позивач дізнався у серпні 2014 року з
отриманого ним Витягу з Державного
реєстру прав на нерухоме майно про
реєстрацію права власності від 22.08.2013
року.

У зв'язку із цим, позивач, як зазначає у
позовній заяві, у вересні 2014 року
звернувся до Реєстраційної служби
головного управління юстиції у місті
Києві про скасування рішення 14.08.2014
року з підстав зазначених вище, втім
останнім було запропоновано з
вказаного приводу звернутися до суду. А
тому, позивач, вважає, що саме з вересня
2014 року має обчислюватися його строк на
звернення до суду з адміністративним
позовом.

Втім, судом не береться вказане вище
твердження позивача, оскільки
матеріали справи містять рішення
Дарницького районного суду м. Києва від
27.03.2014 року за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1,
третя особи: ОСОБА_7, ОСОБА_8, як законний
представник неповнолітньої ОСОБА_10,
ОСОБА_2, служба у справах дітей
Дарницької районної у м. Києві держаної
адміністрації про встановлення
порядку користування квартирою та за
зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5,
ОСОБА_9 про виселення з жилого
приміщення, зобов'язання не вселяти в
квартиру без згоди іншого
співвласника.

Зі змісту вказаного судового рішення
вбачається, що позивачу про порушення
його прав та охоронюваних законом
інтересів було відомо на час розгляду
справи у Дарницькому районному суді м.
Києва ще в березні 2014 року.

У той же час, з пояснень представника
позивача та матеріалів
адміністративної справи судом не
встановлено обставин, які б свідчили
про поважність пропуску позивачем
строку звернення до суду з
адміністративним позовом.

За таких обставин, суд приходить до
висновку, позовна заява ОСОБА_5 є такою,
що подана з пропущенням встановленого
законом строку, у зв'язку із чим вона
підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ст. 100 Кодексу
адміністративного судочинства України
адміністративний позов, поданий після
закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд на підставі позовної заяви та
доданих до неї матеріалів не знайде
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, про що постановляється
ухвала.

Позовна заява може бути залишена без
розгляду як на стадії вирішення
питання про відкриття провадження в
адміністративній справі без
проведення судового засідання, так і в
ході підготовчого провадження чи
судового розгляду справи.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 155 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд своєю ухвалою залишає позовну
заяву без розгляду, якщо позовну заяву
подано з пропущенням встановленого
законом строку звернення до
адміністративного суду і суд не
знайшов підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до
адміністративного суду поважними.

Керуючись ст. 99, ст. 100, ст. 160, ст. 165
Кодексу адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
м. Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання представника ОСОБА_1
задовольнити.

2. Позовну ОСОБА_5 залишити без розгляду.

3. Копії ухвали невідкладно надіслати
особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили
відповідно до ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена за правилами,
встановленими в ст. ст. 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства України
відповідно.

Суддя І.М. Погрібніченко

Повний текст ухвали виготовлений та
підписаний 17.11.2014 р.