Справа № 814/1252/14
Суддя: Кравець О.О.
Дата ухвалення: 2014-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2014 р.м.ОдесаСправа № 814/1252/14

Категорія: 3.5 Головуючий в 1 інстанції:
Марич Є. В.

Одеський апеляційний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді -Кравець О.О.судді
-Домусчі С.Д. судді -
Шеметенко Л.П.розглянувши в порядку
письмового провадження апеляційну
скаргу Товариства з обмеженою
відповідальністю "Прометей-Елеватор"
на постанову Миколаївського окружного
адміністративного суду від 23.07.2014 р. по
справі за адміністративним позовом
Головного управління Державної служби
надзвичайних ситуацій України у
Миколаївській області до Товариства з
обмеженою відповідальністю
"Прометей-Елеватор" про застосування
заходу реагування у вигляді повного
зупинення роботи об'єкта, зобов'язання
вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

14.05.2014 року Головне управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Миколаївській
області звернулось до суду з позовом до
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Прометей-Елеватор"
та просило застосувати до відповідача
захід реагування у вигляді повного
зупинення роботи об'єкта, який
розташований за адресою: вул. Жовтнева,
27-а, с. Шевченково, Новобузький район,
Миколаївська область, до повного
усунення порушень та зобов'язати
відповідача повністю зупинити роботу
об'єкта, який розташований за адресою:
вул. Жовтнева, 27-а, с. Шевченково,
Новобузький район, Миколаївська
област, до повного усунення порушень.

Постановою Миколаївського окружного
адміністративного суду від 23 липня 2014
року позов був задоволений.

Не погоджуючись з постановою суду
представник відповідача подав
апеляційну скаргу, в якій вважає
вказану постанову прийнятою з
порушенням норм процесуального та
матеріального права, просив її
скасувати та прийняти нову , якою у
задоволенні позову відмовити.

Ухвалою Одеського апеляційного
адміністративного суду від 22 вересня
2014 року справу призначено до розгляду в
порядку письмового провадження.

Апеляційний суд, заслухавши
доповідача, вивчивши матеріали справи,
перевіривши законність і
обґрунтованість постанови суду першої
інстанції в межах доводів апеляційної
скарги, вважає, що вона підлягає
частковому задоволенню з наступних
підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції
України органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Спірні правовідносини врегульовані
Законом України "Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності", Кодексом
цивільного захисту України.

Судом першої інстанції було
встановлено, що у період з 23.04.2014 по
30.04.2014, відповідно до наказу Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Миколаївській
області від 26.03.2014 року № 129 на підставі
посвідчення на проведення перевірки
від 22.04.2014 року № 114 посадовими особами
ГУ ДСНС здійснено планову перевірку
додержання (виконання) вимог
законодавства у сферах пожежної і
техногенної безпеки, цивільного
захисту суб'єктом господарювання ТОВ
"Прометей-Елеватор", , на
об'єкті перевірки, який розташований за
адресою: Миколаївська область,
Новобузький район, с. Шевченково, вул.
Жовтнева, 27-а.

За результатами проведення перевірки
складено акт додержання вимог
законодавства у сфері пожежної і
техногенної безпеки, цивільного
захисту, контролю за діяльністю
аварійно - рятувальної служб № 51 від
30.04.2014 року, у якому було зафіксовано
ряд порушень:

- на підприємстві не встановлено
порядок (систему) оповіщення людей про
пожежу, з яким ознайомлені всі
працівники (порушено п. 3.7 Правил
пожежної безпеки в Україні,
затверджених наказом МНС України від
19.10.2004 № 126, зареєстрованих в
Міністерстві юстиції України 04.10.2004 за
№ 10009 (далі - НАПБ 19.10.2004), положеннями
якого передбачено, що на підприємстві
повинен бути встановлений такий
порядок (система);

- не проводиться навчання та
перевірка знань посадових осіб з
питань пожежної та техногенної безпеки
у порядку, визначеному чинним
законодавством (порушено п. п. 3.18, 3.19
НАПБ 19.10.2004 відповідно до яких усі
працівники при прийнятті на роботу і за
місцем роботи повинні проходити
інструктажі з питань пожежної безпеки.
Особи, яких приймають на роботу,
пов'язану з підвищеною пожежною
небезпекою, повинні попередньо (до
початку самостійного виконання роботи)
пройти спеціальне навчання
(пожежно-технічний мінімум); навчання
та перевірка знань посадових осіб з
питань пожежної безпеки проводиться у
порядку, встановленому законодавством.
Такий порядок визначено наказом МНС
України від 29.09.2003 № 368 "Про
затвердження Переліку посад, при
призначенні на які особи зобов'язані
проходити навчання і перевірку знань з
питань пожежної безпеки, та порядку їх
організації і Типового положення про
інструктажі, спеціальне навчання та
перевірку знань з питань пожежної
безпеки на підприємствах, в установах
та організаціях України",
зареєстрованим в Міністерстві юстиції
України 11.12.2003 за№ 1147/8468);

- допущено складування
паливно-мастильних матеріалів поряд з
будівлею майстерні без протипожежного
розриву (порушено п. 4.1.4 НАПБ 19.10.2004,
згідно з яким до всіх будівель і споруд
підприємства має бути забезпечений
вільний доступ. Протипожежні розриви
між будинками, спорудами, відкритими
майданчиками для зберігання
матеріалів, устаткування тощо повинні
відповідати вимогам будівельних норм,
їх не дозволяється захаращувати,
використовувати для складування
матеріалів, устаткування, стоянок
транспорту, будівництва та
встановлення тимчасових будинків і
споруд, у тому числі інвентарних
побутових приміщень, індивідуальних
гаражів тощо.);

- для всіх будівель і приміщень
виробничого, складського призначення
та лабораторії не визначено категорію
щодо вибухопожежної та пожежної
небезпеки, а також клас зони за ДНАОП
0.00-1.32-01 (порушено п. 4.2.7 НАПБ 19.10.2004.
згідно з яким для всіх будівель та
приміщень виробничого, складського
призначення і лабораторій повинна бути
визначена категорія щодо
вибухопожежної та пожежної небезпеки
згідно з вимогами ОНТП 24-86 "Определение
категорий помещений и зданий по
взрьівопожарной и пожарной опасности",
а також клас зони за ДНАОП 0.00-1.32-01
"Правила будови електроустановок.
Електрообладнання спеціальних
установок", у тому числі для зовнішніх
виробничих і складських дільниць, які
необхідно позначати на вхідних дверях
до приміщення, а також у межах зон
усередині приміщень та ззовні.
Визначення категорії будівель та
приміщень за вибухопожежною та
пожежною небезпекою на стадії
проектування повинно проводитися
розробником технологічного процесу
згідно з вимогами ОНТП 24-86 "Определение
категорий помещений и зданий по
взрьівопожарной и пожарной опасности".
Для діючих підприємств категорії за
вибухопожежною та пожежною небезпекою
можуть визначатися технологами самих
підприємств або організаціями, що
мають відповідних фахівців.);

- не проведено ревізію пристроїв
блискавкозахисту зі складанням акта із
залученням організації, яка має
відповідну ліцензію на право виконання
даних робіт (порушено п. 5.1.36 НАПБ 19.10.2004,
згідно з яким для підтримання
пристроїв захисту від блискавок у
справному стані необхідно регулярно
проводити ревізію цих пристроїв: для
будівель і споруд І та III категорій з
захисту від блискавки - щороку, для III
категорії - не рідше 1 разу на 3 роки зі
складанням акта, в якому вказуються
виявлені дефекти. Усі виявлені у
пристроях захисту від блискавок
пошкодження та дефекти підлягають
негайному усуненню);

- будівлі зерноскладів № 1 та № 2
підприємства недоукомплектовані
первинними засобами пожежогасіння на
кожний щит: покривало з негорючого
теплоізоляційного матеріалу - 1шт,
ломи-2 шт.. сокири - 2шт., які
використовуються для локалізації і
ліквідації пожеж у їх початковій
стадії розвитку відповідно до вимог та
норм та бочкою з водою - 1шт. (порушено
п.п 6.4.8, 6.4.9 НАПБ 19.10.2004, відповідно до
яких будівлі, споруди, приміщення,
технологічні установки повинні бути
забезпечені первинними засобами
пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками
з піском, бочками з водою, покривалами з
негорючого теплоізоляційного
матеріалу, пожежними відрами,
совковими лопатами, пожежним
інструментом ( гаками, ломами, сокирами
тощо), які використовуються для
локалізації і ліквідації пожеж у їх
початковій стадії розвитку);

Відповідачем було подано заперечення з
посиланням на те, що було повністю
усунуто порушення на які посилався
Позивач у позові.

Але, фактично було усунуто порушення
тільки по чотирьом пунктам, а саме: на
підприємстві встановлено порядок
оповіщення людей про пожежу, з яким
ознайомлені всі працівники; проведено
навчання та перевірку знань посадових
осіб з питань пожежної та техногенної
безпеки у порядку, визначеному чинним
законодавством, та для всіх будівель і
приміщень виробничого, складського
призначення та лабораторії визначено
категорію щодо вибухопожежної та
пожежної небезпеки, а також клас зони
за ДНАОП 0.00-1.32-01, а також проведено
перевірку на придатність наявних на
підприємстві індивідуальних засобів
захисту органів дихання.

Відповідно до п.5,7,9,11,12 ст.4 Закону
України від 05.04.2007, № 877-V «Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності» повне
або часткове зупинення виробництва
(виготовлення) або реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг допускається за постановою
адміністративного суду, ухваленою за
результатами розгляду позову органу
державного нагляду (контролю) щодо
застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування,
передбачених законом, допускається за
вмотивованим письмовим рішенням
керівника органу державного нагляду
(контролю) чи його заступника, а у
випадках, передбачених законом, - із
наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом.

Якщо законом передбачено, що
обґрунтованість вжиття органом
державного нагляду (контролю) заходів
реагування має бути підтверджена
судом, орган державного нагляду
(контролю) звертається до
адміністративного суду з
адміністративним позовом не пізніше
наступного робочого дня з дня видання
(прийняття) відповідного розпорядчого
документа.

Заходи реагування, обґрунтованість
яких має бути підтверджена
адміністративним судом, не
застосовуються, а відповідний
розпорядчий документ підлягає
негайному скасуванню органом
державного нагляду (контролю) у разі,
якщо:

1) орган державного нагляду (контролю) в
установлений цим Законом строк не
звернувся до адміністративного суду з
відповідним позовом;

2) позовну заяву повернено органу
державного нагляду (контролю) ухвалою
адміністративного суду, і така ухвала
набрала законної сили;

3) адміністративний суд ухвалив
постанову, якою відмовив органу
державного нагляду (контролю) у
підтвердженні обґрунтованості вжиття
заходів реагування, або постанову про
відсутність підстав для вжиття таких
заходів, і така постанова набрала
законної сили;

4) протягом 30 робочих днів з дня видання
(прийняття) відповідного розпорядчого
документа про вжиття заходів
реагування їх обґрунтованість не буде
підтверджено постановою
адміністративного суду, що набрала
законної сили.

Застосовані адміністративним судом
заходи реагування за позовом органу
державного нагляду (контролю), а також
вжиті органом державного нагляду
(контролю) заходи, обґрунтованість яких
підтверджена адміністративним судом,
скасовуються адміністративним судом у
порядку, встановленому процесуальним
законом.

У разі якщо норма закону чи іншого
нормативно-правового акта, виданого
відповідно до закону, припускає
неоднозначне тлумачення прав і
обов'язків суб'єкта господарювання або
органу державного нагляду (контролю) та
його посадових осіб, рішення
приймається на користь суб'єкта
господарювання.

Невиконання приписів, розпоряджень та
інших розпорядчих документів органу
державного нагляду (контролю) тягне за
собою застосування штрафних санкцій до
суб'єкта господарювання згідно із
законом.

Плановий чи позаплановий захід повинен
здійснюватися у присутності керівника
або його заступника, або уповноваженої
особи суб'єкта господарювання.

Перед початком здійснення державного
нагляду (контролю) посадова особа
органу державного нагляду (контролю)
вносить запис до відповідного журналу
суб'єкта господарювання (за його
наявності).

Відповідно до ч.1,4 ст.5 Закону України №
877-V планові заходи здійснюються
відповідно до річних або квартальних
планів, які затверджуються органом
державного нагляду (контролю) до 1
грудня року, що передує плановому, або
до 25 числа останнього місяця кварталу,
що передує плановому, але суб'єкт
господарювання має право не допускати
посадову особу органу державного
нагляду (контролю) до здійснення
планового заходу в разі неодержання
повідомлення про здійснення планового
заходу.

Згідно ст.7 Закону України № 877-V для
здійснення планового або
позапланового заходу орган державного
нагляду (контролю) видає наказ, який має
містити найменування суб'єкта
господарювання, щодо якого буде
здійснюватися захід, та предмет
перевірки.

На підставі наказу оформляється
посвідчення (направлення) на
проведення заходу, яке підписується
керівником або заступником керівника
органу державного нагляду (контролю)
(із зазначенням прізвища, ім'я та по
батькові) і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на
проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного
нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб'єкта господарювання
та/або його відокремленого підрозділу
або прізвище, ім'я та по батькові
фізичної особи - підприємця, щодо
діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб'єкта
господарювання та/або його
відокремленого підрозділу, щодо
діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу, на виконання якого
здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть
участь у здійсненні заходу, із
зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та
по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія,
обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення
попереднього заходу (тип заходу і строк
його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише
протягом зазначеного в ньому строку
здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу
посадові особи органу державного
нагляду (контролю) зобов'язані
пред'явити керівнику суб'єкта
господарювання або уповноваженій ним
особі посвідчення (направлення) та
службове посвідчення, що засвідчує
посадову особу органу державного
нагляду (контролю), і надати суб'єкту
господарювання копію посвідчення
(направлення).

Посадова особа органу державного
нагляду (контролю) без посвідчення
(направлення) на здійснення заходу та
службового посвідчення не має права
здійснювати державний нагляд
(контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не
допускати посадових осіб органу
державного нагляду (контролю) до
здійснення заходу, якщо вони не
пред'явили документів, передбачених
цією статтею.

За результатами здійснення планового
або позапланового заходу посадова
особа органу державного нагляду
(контролю), у разі виявлення порушень
вимог законодавства, складає акт, який
повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія,
обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного
нагляду (контролю), а також посаду,
прізвище, ім'я та по батькові посадової
особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або
прізвище, ім'я та по батькові фізичної
особи - підприємця, щодо діяльності
яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного
нагляду (контролю) зазначає в акті стан
виконання вимог законодавства
суб'єктом господарювання, а в разі
невиконання - детальний опис
виявленого порушення з посиланням на
відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два
примірники акта підписуються
посадовими особами органу державного
нагляду (контролю), які здійснювали
захід, та суб'єктом господарювання або
уповноваженою ним особою, якщо інше не
передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не
погоджується з актом, він підписує акт
із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання
щодо здійснення державного нагляду
(контролю) є невід'ємною частиною акта
органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання
підписати акт посадова особа органу
державного нагляду (контролю) вносить
до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається
суб'єкту господарювання або
уповноваженій ним особі, а другий -
зберігається в органі державного
нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за
результатами здійснення заходу, в ході
якого виявлено порушення вимог
законодавства, орган державного
нагляду (контролю) за наявності підстав
для повного або часткового зупинення
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг звертається у порядку та строки,
встановлені законом, з відповідним
позовом до адміністративного суду. У
разі необхідності вжиття інших заходів
реагування орган державного нагляду
(контролю) протягом п'яти робочих днів з
дня завершення здійснення заходу
державного нагляду (контролю) складає
припис, розпорядження, інший
розпорядчий документ щодо усунення
порушень, виявлених під час здійснення
заходу, а у випадках, передбачених
законом, також звертається у порядку та
строки, встановлені законом, до
адміністративного суду з позовом щодо
підтвердження обґрунтованості вжиття
до суб'єкта господарювання заходів
реагування, передбачених відповідним
розпорядчим документом.

Припис - обов'язкова для виконання у
визначені строки письмова вимога
посадової особи органу державного
нагляду (контролю) суб'єкту
господарювання щодо усунення порушень
вимог законодавства. Припис не
передбачає застосування санкцій щодо
суб'єкта господарювання. Припис
видається та підписується посадовою
особою органу державного нагляду
(контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядження або інший розпорядчий
документ органу державного нагляду
(контролю) - обов'язкове для виконання
письмове рішення органу державного
нагляду (контролю) щодо усунення
виявлених порушень у визначені строки.
Розпорядження видається та
підписується керівником органу
державного нагляду (контролю) або його
заступником.

Розпорядження може передбачати
застосування до суб'єкта
господарювання санкцій, передбачених
законом.

Розпорядчий документ органу
державного нагляду (контролю) щодо
усунення порушень, виявлених під час
здійснення заходу, повинен містити
такі відомості:

дату складення;

тип заходу (плановий чи позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія,
обстеження, огляд тощо);

термін усунення порушень;

найменування органу державного
нагляду (контролю), а також посаду,
прізвище, ім'я та по батькові посадової
особи, яка здійснила захід;

найменування та місцезнаходження
суб'єкта господарювання, а також
прізвище, ім'я та по батькові його
керівника чи уповноваженої ним особи
або прізвище, ім'я та по батькові
фізичної особи - підприємця, щодо
діяльності яких здійснювався захід;

прізвище, ім'я та по батькові інших
осіб, які взяли участь у здійсненні
заходу.

Розпорядчий документ органу
державного нагляду (контролю) щодо
усунення порушень складається у двох
примірниках: один примірник не пізніше
п'яти робочих днів з дня складення акта
надається суб'єкту господарювання чи
уповноваженій ним особі для виконання,
а другий примірник з підписом суб'єкта
господарювання або уповноваженої ним
особи щодо погоджених термінів
усунення порушень вимог законодавства
залишається в органі державного
нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання
або уповноваженої ним особи від
отримання розпорядчого документа щодо
усунення порушень вимог законодавства
він направляється рекомендованим
листом, а на копії розпорядчого
документа, який залишається в органі
державного нагляду (контролю),
проставляються відповідний вихідний
номер і дата направлення.

Розпорядчі документи щодо усунення
порушень вимог законодавства можуть
бути оскаржені до відповідного
центрального органу виконавчої влади
або суду в установленому законом
порядку.

У разі якщо обґрунтованість заходів
реагування, зазначених у розпорядчих
документах щодо усунення порушень,
виявлених під час здійснення заходів
державного нагляду (контролю),
відповідно до закону має бути
підтверджена адміністративним судом,
зазначені в таких документах строки
усунення виявлених порушень,
застосування до суб'єкта
господарювання санкцій обраховуються
з дня набрання законної сили
постановою адміністративного суду про
підтвердження обґрунтованості вжиття
заходів реагування.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України
"Про основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності", повне або часткове
зупинення виробництва (виготовлення)
або реалізації продукції, виконання
робіт, надання послуг допускається за
постановою адміністративного суду,
ухваленою за результатами розгляду
позову органу державного нагляду
(контролю) щодо застосування заходів
реагування. Вжиття інших заходів
реагування, передбачених законом,
допускається за вмотивованим
письмовим рішенням керівника органу
державного нагляду (контролю) чи його
заступника, а у випадках, передбачених
законом, - із наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом. Застосовані
адміністративним судом заходи
реагування за позовом органу
державного нагляду (контролю), а також
вжиті органом державного нагляду
(контролю) заходи, обґрунтованість яких
підтверджена адміністративним судом,
скасовуються адміністративним судом у
порядку, встановленому процесуальним
законом.

Згідно ч.1,2 ст.68 КЦЗ України посадові
особи центрального органу виконавчої
влади, який здійснює державний нагляду
сфері техногенної та пожежної безпеки,
у разі порушення вимог законодавства з
питань техногенної та пожежної
безпеки, у тому числі невиконання їх
законних вимог, зобов'язані
застосовувати санкції, визначені
законом. У разі встановлення порушення
вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, що
створює загрозу життю та здоров'ю
людей, посадові особи центрального
органу виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сферах техногенної
та пожежної безпеки, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації будівель,
споруд, окремих приміщень, випуску та
реалізації пожежо-небезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту у порядку,
встановленому законом.

Повне або часткове зупинення роботи
підприємств, об'єктів, окремих
виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.

Згідно ст.69 КЦЗ України посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у сфері
техногенної та пожежної безпеки, у
межах своїх повноважень видають
відповідно приписи, розпорядження чи
постанови:

1) з питань пожежної безпеки у разі:

а) недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;

б) порушення вимог пожежної безпеки,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час будівництва
приміщень, будівель та споруд
виробничого призначення;

в) випуску і реалізації
вибухопожежонебезпечної продукції та
продукції протипожежного призначення
з відхиленням від стандартів чи
технічних умов або без даних щодо
відповідності такої продукції вимогам
пожежної безпеки;

2) з питань техногенної безпеки у разі:

а) невиконання вимог законодавчих та
інших нормативно-правових актів з
питань техногенної безпеки;

б) відсутності
організаційно-розпорядчих документів
щодо здійснення заходів з питань
техногенної безпеки, які передбачені
для суб'єкта господарювання;

в) непроведення в установленому
порядку навчання персоналу суб'єкта
господарювання діям у разі виникнення
аварійних ситуацій та аварій;

г) нездійснення заходів щодо захисту
персоналу від шкідливого впливу
надзвичайних ситуацій;

ґ) непроведення ідентифікації та
паспортизації потенційно небезпечного
об'єкта;

д) відсутності декларації безпеки
об'єкта підвищеної небезпеки;

є) відсутності на виробництвах, на яких
застосовуються небезпечні речовини,
паспортів (формулярів) на обладнання та
апаратуру або систем із забезпечення
їх безперебійної (безаварійної) роботи;

є) невідповідності кількості
промислових засобів індивідуального
захисту органів дихання від
небезпечних хімічних речовин нормам
забезпечення ними працівників суб'єкта
господарювання, їх непридатності або
відсутності, а також у разі порушення
порядку зберігання таких засобів;

ж) порушення правил поводження з
небезпечними речовинами;

з) відсутності плану локалізації і
ліквідації наслідків аварій на об'єкті
підвищеної небезпеки, а також
відсутності розроблених відповідно до
цього плану спеціальних заходів
протиаварійного захисту;

и) відсутності об'єктових матеріальних
резервів для запобігання та ліквідації
наслідків надзвичайних ситуацій або
невідповідності їх затвердженим
номенклатурам та обсягам;

і) відсутності або непридатності до
використання засобів індивідуального
захисту в осіб, які здійснюють
обслуговування потенційно небезпечних
об'єктів або об'єктів підвищеної
небезпеки, а також в осіб, участь яких у
ліквідації наслідків надзвичайної
ситуації передбачена планом
локалізації і ліквідації наслідків
аварій;

ї) відсутності або несправності на
об'єкті підвищеної небезпеки
автоматизованої системи раннього
виявлення надзвичайних ситуацій та
оповіщення;

й) відсутності на об'єкті підвищеної
небезпеки диспетчерської служби або її
неготовності до виконання покладених
на неї завдань через відсутність
відповідних документів, приладів,
обладнання або засобів
індивідуального захисту;

к) неготовності до використання за
призначенням аварійно-рятувальної
техніки, а також обладнання,
призначеного для забезпечення безпеки
суб'єктів господарювання;

л) неготовності осіб, які обслуговують
потенційно небезпечні об'єкти та
об'єкти підвищеної небезпеки, а також
осіб, участь яких у ліквідації
наслідків надзвичайної ситуації
передбачена планом локалізації та
ліквідації наслідків аварій до дій із
запобігання та ліквідації наслідків
надзвичайної ситуації;

м) відсутності на об'єкті підвищеної
небезпеки угоди про страхування
цивільної відповідальності суб'єктів
господарювання за шкоду, яку може бути
заподіяно третім особам та їхньому
майну, іншим юридичним особам
унаслідок надзвичайної ситуації, що
спричинена пожежею, аварією,
катастрофою або небезпечною подією;

н) порушення правил транспортування
небезпечних речовин трубопровідним
транспортом та порядку їх перевезення
транспортними засобами;

о) проведення робіт з будівництва
будинків та споруд, розміщення інших
небезпечних об'єктів, інженерних і
транспортних комунікацій, які
порушують встановлений законодавством
з питань техногенної безпеки порядок
їх проведення або проведення яких
створює загрозу безпеці населення,
суб'єктам господарювання, обладнанню
та майну, що в них перебувають.

Згідно ст.70 КЦЗ України підставою для
звернення центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, об'єктів,
окремих виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час будівництва
приміщень, будівель та споруд
виробничого призначення;

3) випуск і реалізація
вибухопожежонебезпечної продукції та
продукції протипожежного призначення
з відхиленням від стандартів чи
технічних умов або без даних щодо
відповідності такої продукції вимогам
пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту
персоналу від шкідливого впливу
ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких
застосовуються небезпечні речовини,
паспортів (формулярів) на обладнання та
апаратуру або систем із забезпечення
їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів
індивідуального захисту органів
дихання від небезпечних хімічних
речовин нормам забезпечення ними
працівників суб'єкта господарювання,
їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з
небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до
використання засобів індивідуального
захисту в осіб, які здійснюють
обслуговування потенційно небезпечних
об'єктів або об'єктів підвищеної
небезпеки, а також в осіб, участь яких у
ліквідації наслідків надзвичайної
ситуації передбачена планом
локалізації і ліквідації наслідків
аварій;

9) відсутність на об'єкті підвищеної
небезпеки диспетчерської служби або її
неготовність до виконання покладених
на неї завдань, у тому числі через
відсутність відповідних документів,
приладів, обладнання або засобів
індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за
призначенням аварійно-рятувальної
техніки, засобів цивільного захисту, а
також обладнання, призначеного для
забезпечення безпеки суб'єктів
господарювання;

11) проведення робіт з будівництва
будинків та споруд, розміщення інших
небезпечних об'єктів, інженерних і
транспортних комунікацій, які
порушують встановлений законодавством
з питань техногенної безпеки порядок
їх проведення або проведення яких
створює загрозу безпеці населення,
суб'єктам господарювання, обладнанню
та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи
підприємств, об'єктів, окремих
виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.

Таким чином, апеляційним судом було
встановлено ,що у порушення ст.69 КЦЗ
України та ст.7 Закону України № 877-V
посадові особи Головного управління
Державної служби надзвичайних
ситуацій України у Миколаївській
області у межах своїх повноважень не
видавали відповідачу жлдного припису,
розпорядження чи постанови щодо
необхідності усунення виявлених
порушень, але із врахуванням
використання повноваження з метою, з
якою це повноваження надано -
запобігання загрози життю та здоров'ю
людей та наявністю необхідного
балансу між будь-якими несприятливими
наслідками для прав, свобод та
інтересів особи і цілями, на досягнення
яких спрямоване це рішення (дія)(
наявність загрози загрози життю та
здоров'ю людей) , апеляційний суд вважає
, що слід застосувати захід в вигляді
часткового зупинення підприємства у
частині експлуатації будівель:
зерноскладів № 1 та № 2 підприємства ,
майстерні та бухгалтерії, так як
відповідачем а ні під час розгляду
справи судом 1-ої інстанції, а ні під час
розгляду справи судом апеляційної
інстанції не було надано достатніх та
допустимих доказів усунення решти
порушень .

Відповідно до ст.159 КАС України судове
рішення повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення,
ухвалене судом відповідно до норм
матеріального права при дотриманні
норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене
судом на підставі повно і всебічно
з'ясованих обставин в адміністративній
справі, підтверджених тими доказами,
які були досліджені в судовому
засіданні.

Відповідно до п. п. 3, 4. ч. 1 ст. 202 КАС
України, підставами для скасування
постанови або ухвали суду першої
інстанції та ухвалення нового рішення
є: невідповідність висновків суду
обставинам справи; порушення норм
матеріального або процесуального
права, що призвело до неправильного
вирішення справи або питання.

Згідно п.3 ч.1 ст. 198 КАС України, за
наслідками розгляду апеляційної
скарги на постанову суду першої
інстанції суд апеляційної інстанції
має право скасувати її та прийняти нову
постанову суду.

На підставі викладеного, апеляційний
суд вважає за необхідне скасувати
постанову суду1-ої інстанції та
прийняти нову про часткове
задоволення позову.

Керуючись ст.186-3,ч.1 ст. 195, 197,ч. 3 ст. 198, п.
3, 4 ч. 1 ст. 202, ч.2 ст. 205, ч.1 ст.207, ст. 210,
ст.211, ст. 212 , ч. 5 ст. 254 КАС України, суд
апеляційної інстанції,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з
обмеженою відповідальністю
"Прометей-Елеватор" - задовольнити
частково .

Постанову Миколаївського окружного
адміністративного суду від 23.07.2014 р.
скасувати.

Прийняти нову постанову:

Адміністративний позов Головного
управління Державної служби
надзвичайних ситуацій України у
Миколаївській області -задовольнити
частково .

Застосувати до Товариства з обмеженою
відповідальністю "ПРОМЕТЕЙ-ЕЛЕВАТОР"
(), захід реагування у
вигляді часткового зупинення роботи
об'єкта, який розташований за адресою:
вул. Жовтнева, 27-а, с. Шевченково,
Новобузький район, Миколаївська
область, а саме у частині експлуатації
будівель: зерноскладів № 1 та № 2
підприємства , майстерні та
бухгалтерії, до повного усунення
порушень.

Зобов'язати Товариство з обмеженою
відповідальністю "ПРОМЕТЕЙ-ЕЛЕВАТОР"
(), частково зупинити
роботу об'єкта, який розташований за
адресою: вул. Жовтнева, 27-а, с.
Шевченково, Новобузький район,
Миколаївська область, а саме у частині
експлуатації будівель: зерноскладів №
1 та № 2 підприємства , майстерні та
бухгалтерії, до повного усунення
порушень.

У задоволенні решти позову -відмовити

Постанова апеляційного
адміністративного суду набирає
законної сили після її прийняття,є
остаточною та не підлягає оскарженню у
касаційному порядку.

Головуючий суддя
Кравець О.О.

Суддя
Домусчі С.Д.

Суддя
Шеметенко Л.П.