Справа № 2а-17191/11/2670
Суддя: Шостак О.О.
Дата ухвалення: 2014-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції:
Суддя-доповідач: Шостак О.О.
У Х В А Л А

Іменем України

13 травня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого судді:
Шостока О.О.,

суддів:
Желтобрюх І.Л., Мамчура Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві, без фіксування
технічними засобами, в порядку ст. 41 КАС
України, апеляційну скаргу позивача
Всеукраїнська професійна спілка
"Гільдія творців комп'ютерного
програмного забезпечення" на ухвалу
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 01 листопада 2012 року у справі
за адміністративним позовом
Всеукраїнська професійна спілка
"Гільдія творців комп'ютерного
програмного забезпечення" до Кабінет
Міністрів України Міністерство
юстиції України про зобов'язання
вчинити дії , -

В С Т А Н О В И Л А:

Всеукраїнська професійна спілка
"Гільдія творців комп'ютерного
програмного забезпечення" звернулась
до Окружного адміністративного суду м.
Києва з позовом до Кабінету Міністрів
України, Міністерства юстиції України
про зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного
суду м. Києва від 22.02.2012 року, залишеною
без змін ухвалою Київського
апеляційного адміністративного суду
від 16.05.2012 року.

25.10.2012 до канцелярії суду надійшла
заява позивача про роз'яснення ухвали
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 22.02.2012 про залишення без руху
позовної заяви по адміністративній
справі № 2а-17191/11/2670.

Ухвалою Окружного адміністративного
суду м. Києва від 01 листопада 2012 року
відмовлено в задоволені заяви про
роз'яснення щодо виконання вказаної
ухвали.

Не погоджуючись з Ухвалою Окружного
адміністративного суду м. Києва від 01
листопада 2012 року про роз'яснення
судового рішення, позивач подав
апеляційну скаргу, в якій просить
скасувати ухвалу суду першої
інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши доводи апеляційної скарги
наявними у справі доказами, колегія
суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КАС України,
питання щодо роз'яснення судового
рішення суд вирішує за заявою особи,
яка брала участь у справі, або
державного виконавця. Розгляд цього
питання може бути ініційовано, якщо
судове рішення ще не виконано або не
закінчився строк, протягом якого
судове рішення може бути подане для
примусового виконання (статтею 21
Закону України «Про виконавче
провадження» визначено трирічний
строк для пред'явлення виконавчого
документа до виконання, який
відраховується з наступного дня після
набрання судовим рішенням законної
сили чи закінчення строку,
встановленого у разі відстрочки чи
розстрочки виконання рішення, а у
випадках, коли рішення підлягає
негайному виконанню, - з наступного дня
після його ухвалення; рішення про
стягнення періодичних платежів можуть
бути пред'явлені для виконання
протягом усього періоду, на який
присуджені платежі).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КАС України:
якщо судове рішення є незрозумілим,
суд, який його ухвалив, за заявою осіб,
які беруть участь у справі, або
державного виконавця ухвалою роз'яснює
своє рішення, не змінюючи при цьому
його змісту.

Стаття передбачає можливість
роз'яснення судом ухваленого ним
рішення з метою усунення такого
недоліку, як незрозумілість судового
рішення (наприклад, можливість
неоднакового тлумачення висновків
суду), що перешкоджає його належному
виконанню.

Незрозумілість судового рішення є
оцінним поняттям. Зробити попередній
висновок про незрозумілість судового
рішення і поставити про це питання
перед судом можуть суб'єкти, яким
частина перша коментованої статті
надала право звернутися за
роз'ясненням судового рішення. Таким
чином, процесуальне право на
роз'яснення судового рішення має чітко
виражений спеціальний характер (тобто
його має не будь-яка особа) і
обумовлюється статусом особи у
процесі.

Стаття не визначає критеріїв, якими
можна об'єктивно установити
доцільність роз'яснення судового
рішення. Тому така доцільність
приймається за судовим розсудом, який
має відштовхуватись від раціональних
критеріїв (здоровий глузд,
зрозумілість для звичайної розумної
людини без юридичної освіти).

Виходячи із системного тлумачення
положень статті, роз'яснено може бути
постанову чи ухвалу суду у разі, якщо
без такого роз'яснення її тяжко
виконати, оскільки високою є
ймовірність неправильного виконання
внаслідок неясності резолютивної
частини рішення.

Тому механізм, визначений цією статтею,
не може використовуватися, якщо хтось
із осіб, які беруть участь у справі, не
розуміє, наприклад, мотивації судового
рішення. У разі незгоди з мотивацією
судового рішення особи, які беруть
участь у справі, можуть оскаржити це
судове рішення, якщо таке право надане
цим Кодексом.

Як вбачається з мотивувальній частині
ухвали Окружного адміністративного
суду м. Києва від 22 лютого 2012 року,
зазначено, що: «будь-яких доказів на
підтвердження наявності у позивача
адміністративної процесуальної
дієздатності, а саме документу про
реєстрацію в установленому порядку
Всеукраїнської професійної спілки
«Гільдія творців комп'ютерного
програмного забезпечення», належним
чином завірених копій положення чи
статуту спілки та відповідних
документів які б свідчили, що Лі Артур
Костянтинович є представником
Всеукраїнської професійної спілки
«Гільдія творців комп'ютерного
програмного забезпечення» і має право
на пред'явлення позову від імені
Всеукраїнської професійної спілки
«Гільдія творців комп'ютерного
програмного забезпечення».

Отже, з оскаржуваної ухвали вбачається,
що її текст труднощів для розуміння не
викликає, суть його ясна та не
двозначна, тому розширеному
тлумаченню, шляхом його роз'яснення та
винесення процесуального документу з
цього приводу не потребує.

Узагальнюючи вищевикладене, суд
апеляційної інстанції приходить до
висновку, що доводи, викладені в
апеляційній скарзі, не знайшли свого
підтвердження, а судом першої
інстанції повно встановлені обставини
у справі, яким дана належна правова
оцінка на підставі законодавства, яке
врегульовує спірні відносини.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд
апеляційної інстанції залишає скаргу
без задоволення, а ухвалу суду - без
змін, якщо визнає, що суд першої
інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

Керуючись, ст.ст. 2, 41, 160, 196, 197, 198, 200, 205, 206,
212, 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу позивача
Всеукраїнська професійна спілка
"Гільдія творців комп'ютерного
програмного забезпечення" - залишити
без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного
суду м. Києва від 01 листопада 2012 року -
залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення, та може бути оскаржена до
Вищого адміністративного суду України
в порядку та строки передбаченні ст. 212
КАС України.

Головуючий суддя
О.О. Шостак

Судді
І.Л. Желтобрюх

Я.С. Мамчур

.

Головуючий суддя
Шостак О.О.

Судді:
Мамчур Я.С

Желтобрюх І.Л.